Režie:
J. Lee ThompsonScénář:
James R. WebbKamera:
Sam LeavittHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Gregory Peck, Robert Mitchum, Polly Bergen, Lori Martin, Martin Balsam, Jack Kruschen, Telly Savalas, Paul Comi, Barrie Chase, Joan Staley, Edward Platt (více)Obsahy(1)
Nebezpečný zločinec si roky trávené vo väzení kráti plánovaním pomsty. Muž, ktorý ho usvedčil sa má na čo tešiť... Po rokoch opúšťa známy trestanec Max Cady (Robert Mitchum) brány väznice. V súdnej budove navštevuje advokáta Sama Bowdena (Gregory Peck), zodpovedného za jeho zatknutie. Naznačí mu, že ani po tak dlhom čase nezabudol, čo mu spôsobil... V ten istý deň Sam odchádza so svojou rodinou do kolkárne a opäť tu zbadá Maxa Cadyho. Ten k nemu drzo pristúpi a oznámi mu, že chcel len spoznať jeho manželku a dcérku... Sam dostane strach. Okamžite sa kontaktuje na svojho vplyvného priateľa, šéfujúceho polícii a priznáva sa mu so svojimi obavami. Komisár Dutton (Martin Balsam) sa snaží proti zločincovi nájsť akékoľvek drobnosti, aby ho mohol z mesta vyhodiť. Nie je to však jednoduché. Cadyho zatknú za tuláctvo, ale on sa preukazuje dostatočnou finančnou čiastkou na svojom účte, a tak sú nútení prepustiť ho. Psa Bowdenovcov niekto otrávi. Sam je presvedčený, že ho nemohol zabiť nikto iný ako Cady. Nakoniec sa otvorene prizná so svojimi obavami svojim blízkym. Vyľakaná manželka (Polly Bergenová) navrhuje, aby na nejaký čas opustili mesto. Cady si najíma advokáta Graftona, známeho odporcu polície. Ten žiada komisára o ukončenie perzekúcie. Jeho klient je pod neustálym psychickým tlakom pre opakované zatýkanie a podozrievanie z trestných činov, ktoré nespáchal. Poškodzujú mu tým i dobré meno. Dutton navrhuje Samovi zvoliť celkom iný postup. Dáva mu kontakt na známe súkromné očko Charlesa Sierversa (Telly Savalas) a ten snáď na Cadyho niečo nájde. Zločinec sa tiež rozhodne pritvrdiť... Samovým najcitlivejším miestom je jeho jediná dcéra Nancy (Lori Martinová). Počká si ju pred školou... (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (81)
Veľmi pôsobivý thriller, do bodky rovnako účelový ako jeho neskorší remake z roku 1991 Mys hrôzy od Martina Scorseseho. Takže okrem dokonalo vybudovanej hutnej atmosféry, tu hlavne exceluje dvojica Gregory Peck a Robert Mitchum. /90%/ ()
Největším kladem Cape fear je hudba Bernarda Hermanna – je snad ještě lepší než jakákoliv jeho spolupráce s Hitchcockem. Nebýt jí, film by přišel o mnoho svých napínavých momentů (při prvních tónech vác bude mrazit pouhý pohled na logo Universalu), a byl by tak ještě průměrnější. Za zmínku pak stojí ještě výkon Roberta Mitchuma, který s přehledem přehrává svého umírněnějšího kolegu Gregoryho Pecka. Hraje přesně tak, aby mu divák chtěl dát pěstí do obličeje – a to přesně jeho postava vyžadovala. Jak už jsem ale naznačil, film je to jinak v celku průměrný – chování a motivace postav už dnes mohou vyvolat lehký úsměv. O to víc pak vynikne přínos Martina Scorseseho, který v 90.letech natočil snad trochu zdlouhavý, ale neuvěřitelně charismatický remake, který svůj předobraz v mnohém překonává. ()
Horší než Scorseseho remake, ale rozhodně ne o moc. Největší rozdíl vidím v naprosté bezúhonosti a morální převaze právníka Bowdena v podání Gregory Pecka. Z příběhu se stane klasický souboj dobra a zla, což mne trochu zklamalo (remake je v tomto směru lepší - Bowden není až tak dokonalá postava, nemá čisté svědomí). Naopak velice příjemně mne překvapil Robert Mitchum. Tak skvěle zahraného Cadyho jsem nečekal. ()
V souboji se Scorseseho remakem plichta. Oba filmy jsou velice dobré. Novější verze je (samozřejmě) režisérsky nápaditější, jistá dějová naivita však víc sluší téhle z roku 62. Herecké obsazení také přinejmenším srovnatelné: Mitchum je minimálně stejně dobrý jako De Niro (mně se dokonce zdál ještě lepší, jeho postava má v sobě víc zla utajeného, než vystaveného na odiv, jako je tomu v novější verzi se - symbolicky - markantně potetovaným Cadym), starší verze má výhodu v Peckovi, novější v Jessice Lange. Jak jsem již říkal, spravedlivá plichta, již symbolicky stvrzuje Hermannova hudba, kterou v hojné míře použil Elmer Bernstein do Scorseseho verze. ()
Co se stane, když do života slušného a spravedlivého člověka vstoupí zlo v podobě propuštěného trestance aneb Od právnických kliček, zastrašování a psychoteroru až k zápasu muže proti muži zbavenému jakékoli civilizační slupky. Výtečný thriller, jehož remake (M.Scorsese) více psychologizuje a dovoluje si zpochybňovat v originále zcela kladné charaktery. Nebo si snad dovedete představit, že by G.Peck zatajoval důkazy nebo měl milenku?! ()
Galerie (92)
Photo © Universal Pictures
![Mys hrůzy - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/757/159757954_ed07b7.jpg)
Zajímavosti (24)
- Natáčelo se ve státech Kalifornie a Georgie (USA). (Varan)
- Gregorymu Peckovi, ktorý film produkoval, sa nepáčil pôvodný názov "The Executioners". Keď premýšľal o novom názve, rozhodol sa, že filmy pomenované podľa miest majú tendenciu byť veľmi úspešné, a tak sa pozeral na mapu USA, kým nenarazil na Cape Fear v Severnej Karolíne. Presne takto film pomenoval. (westerns)
- Robert Mitchum najprv nechcel natočiť film, ale nakoniec ustúpil, keď mu Gregory Peck a J. Lee Thompson doručili debnu bourbonu domov. Jeho odpoveď bola: "Dobre, vypil som váš bourbon. Som opitý. Urobím to." (westerns)
Reklama