Režie:
Carol ReedScénář:
Graham GreeneKamera:
Robert KraskerHudba:
Anton KarasHrají:
Joseph Cotten, Alida Valli, Orson Welles, Trevor Howard, Siegfried Breuer, Bernard Lee, Carol Reed, Geoffrey Keen, Karel Štěpánek, Ernst Deutsch (více)Obsahy(1)
Když Graham Greene napsal scénář pro film Carola Reeda (úspěšná stejnojmenná kniha je přepisem scénáře, nikoli naopak), ani jeden z nich netušil, že píše filmové dějiny. Třetí muž se stal největším evropským pilířem filmu noir. Namísto amerických studiových podívaných dal přednost poválečné rozbombardované Vídni. Sem přijíždí autor brakových románů Holly Martins na pozvání svého starého přítele Harryho Limea. V Harryho domě však zjišťuje, že je jeho hostitel mrtev a chystá se k odletu zpět. Podivné okolnosti kamarádovy smrti, která je interpretována jako náhodná, mu však nepřidají na klidu. Pouští se do pátrání po záhadném třetím muži, který byl na místě nehody, ale nikdo o něm nic neví. Za partnerku si bere Harryho milenku, krásnou Annu Schmidtovou, se kterou začne rozvíjet klubko událostí, na jehož konci čeká šokující odhalení. Film proslavila vynikající atmosféra s výrazným svícením i dramatická honička v kanalizaci města. Ostrý kontrapunkt k dusivé atmosféře pak přidal citarový doprovod Antona Karase. (Hwaelos)
(více)Videa (4)
Recenze (266)
Prijemne me prekvapilo, ze i presto, ze je film 60 let starej, tak je natocenej docela svizne. Pribehove to sice neni nic buhvijak komplikovanyho nebo originalniho, ale jedna se precejen o starej film, takze nejakou tu predvidatelnost mu muzu klidne odpustit. Obzvlast, kdy to je fakt paradne natoceny, ten oskar za kameru je zaslouzenej. Trochu me rozhodila hudba, ona znacne pridava k atmosfere a ozivuje film, na druhou stranu nevim, jestli je nejlepsi napad davat do kriminalky hudbu z Havaje, kdy se clovekovi kazdou chvily vybavi polonahy tanecnice. Co se tyce hercu, ja se hlavne tesil na Wellese, kerej se dostavi az ke konci a moc tu nepobude, ale hraje paradne, akorat je nejak mrtvolne bilej a jeho xicht sviti do dalky. Ostatni herci nicmene za nim nijak nezaostavaj. Takze celkove paradne natocena a zajimava kriminalka s fajnovou atmosferou a to je na 60 let starej film co rict, takze si 4* zaslouzi. ()
Ze všech těch kriminálek 30-50. let mi tahle přijde nejlepší, protože je prostě nejuvěřitelnější. A to hlavně svými hrdiny a hereckými výkony. Pro mě neznámý Joseph Cotten mě naprosto nadchl. Vliv Grahama Greena je z toho cítit na míle daleko. Skvělá ospalá atmosféra podpořená výtečnou hudbou. Až na závěrečnou honičku kanalizací ten film podle mě nezestárl. ()
Legenda mezi noirovými filmy. Atmosféra poválečné polorozbořené Vídně je vystižena precizně. Procházku po ruinách pak doprovází téměř po celou stopáž hrající veselá, optimistická hudba, což je u noiru něco nezvyklého a originálního. A co herci? Cotten je osvědčená kvalita. O Wellesovi se ani nemusím zmiňovat. Jeho výkon převýšil všechny představitele hlavních rolí a to i přesto, že na plátně se objevil i se závěrečnou dechberoucí honičkou cca 15 -20 min. Film je ovšem i přes některé nedostatky dechberoucí. Doporučuji všem milovníku noiru a starých poctivých kriminálek. ()
Noir filmy jdou zpravidla mimo mě, ale už po pravdě v rámci mojí pravěký diskuze nemám co doplňovat a tak jsem se na to vrhnul. Uchvácen ani v tomto případě nejsem, ale uznávám, že kamera a celková vizuální stylizace je tu podmanivá a dává filmu ucházející look a atmosféru. Jinak lehce nadprůměrná detektivka. Ani já podobně jako tvůrci když to dělali nevím o tom, že psali filmové dějiny, ale vidět se to bez problému dalo.65% ()
Distribuce v Česku prohlašovala, že podle britských fanoušků se jedná o nejlepší snímek všech dob. Na svoji dobu to byl jistě vyjímečný film, ale šířit o něm výše uvedené mezi konzumenty dnešních komerčních hitů by patrně znamenalo sklidit pár pošklebků, protože čas ve filmovém průmyslu běží rychle a bezmála 60 let je prostě znát..Koncem 40. let bylo revoluční především rozsáhlé využití exteriérů a ponuré rozvaliny vybombardované Vídně dnes tomuto thrilleru dávají téměř rozměr válečného dokumentu.Výborný Welles, za zmínku stojí kamera a nasvícení, několik výborných scén jako je divoká honička napříč městem, která překvapivě končí na literární přednášce. Na druhé straně nevyrovnané tempo a zdlouhavé scény (zejména závěrečná čtvrthodina v kanalizačním systému) . Celkový dojem 80 %. ()
Galerie (127)
Photo © British Lion Film Corporation
![Třetí muž - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/271/161271473_48cfeb.jpg)
Zajímavosti (51)
- Bernard Lee byl až druhou volbou pro roli seržanta Paina. Herec, který byl zvažován jako první, nebyl najat z přílišných nároků na svůj honorář. Což se produkci, vzhledem k nevelkému rozsahu role, zdálo jako neadekvátní investice. (DaViD´82)
- Než Graham Greene sepsal scénář, tak pro navození atmosféry a správné pochopení postav filmovým štábem, napsal i románovou verzi příběhu, ve které je vypravěčem dění postava majora Callowaye. Byla od začátku zamýšlena pouze pro použití na place jako doplněk ke scénáři pro štáb a neměla se nikdy dostat na veřejnost. Přesto nakonec vyšla i jako klasický knižní román. (DaViD´82)
- Producent filmu David O. Selznick nechal pro americký trh předabovat úvodní komentář vypravěče. V britské verzi je tak na začátku k slyšení sám režisér Carol Reed, v americké můžete pro změnu slyšet rovnou hlas hlavního hrdiny v podání Josepha Cottena. (DaViD´82)
Reklama