Režie:
Tarik SalehScénář:
Tarik SalehKamera:
Pierre AïmHrají:
Tawfeek Barhom, Fares Fares, Mehdi Dehbi, Mohammad Bakri, Makram Khoury, Sherwan Haji, Yunus Albayrak, Hassan el SayedVOD (2)
Obsahy(1)
Adamovi, synovi rybáře, je nabídnuto nejvyšší privilegium studovat na univerzitě Al-Azhar v Káhiře, v mocenském centru sunnitského islámu. Krátce po jeho příjezdu do Káhiry náhle umírá nejvyšší náboženský představitel univerzity, Velký imám, a Adam se brzy stává figurkou v nelítostném boji o moc mezi egyptskou náboženskou a politickou elitou. Po analýze egyptské revoluce ve filmu The Nile Hilton Incident z roku 2017 debutoval Tarik Saleh na festivalu v Cannes v soutěži snímkem Chlapec z nebe. Film se inspiroval knihou Umberta Eca „Jméno růže“, ale diváky zavede na univerzitu Al-Azhar v Káhiře, kde smrt Velkého imáma může změnit mocenskou dynamiku země. (Film Europe)
(více)Videa (4)
Recenze (15)
Jsem silně ateista.Takže ani tam, ani tam.Co mě znejistilo u tohoto filmu:uvědomění si, jak je rozsáhlá podpora migrantů a co to pro Evropany znamená.Jiná kultura, jiná ,mnohá,náboženství.Jestli na to Evropa není krapet malá.Nemilosrdné právo šaría a jiné praktiky o kterých nemá obyčejný Evropan ani šajnu. ()
Mrazivá filmová dekonstrukce fungování státní bezpečnosti a totalitního státu. Tohle není omezeno jen na Egypt, tohle dobře známe i my tady ve střední a východní Evropě. Tarik Saleh stejně jako ve svém předchozím neméně povedeném Případu Nile Hilton nechává nemuslimského diváka nahlédnout do Egypta, pro nás Evropany stále ještě dost exotického prostředí, ozvláštněného ještě tím kontextem známé náboženské univerzity Al-Azar a volnou inspirací v Ecově legendárním románu Jméno růže. Mimochodem proč takovéhle silné filmy o StB a totalitě netočíme my Češi?! (čest světlé vyjímce Špačkových Pout) ()
Dost hustózní přehlídka nábožensko-politických sraček odehrávající se převážně v prostředí univerzity al-Azhar v egyptské Káhiře. Ten poněkud sluníčkový závěr byl pro mě za hranou reálna a trochu mi pokazil celkový dojem, ale i tak jde o velmi silný film. +++ „Když se někdo přizná ke zločinu, který nespáchal, také půjde do ráje?” - „Pokud si přeje odhalení pravdy, pak je jeho úmysl správný.” - „Myslel jsem si, že nás Bůh stvořil, abychom pouze plnili jeho vůli. Ne abychom ji měnili.” +++ „Moc je ďábelská zbraň o dvou ostřích. Můžeš se snadno říznout do vlastní ruky.” (70%) ()
[Katechistický červenec] Nápad propašovat Jméno růže do prostředí současné podoby univerzity Al-Azar je vynikající, Fares Fares hrající moje oblíbené klišé stárnoucího, unaveného agenta a soustředění se na živorodé reálie arabského prostředí (jakkoli falešné, protože Tarik Saleh do Egypta nesmí) jsou na tomto snímku ono dobro. Bohužel strádá to ostatní. Protagonista je typická hadrová panenka vláčená dějem, protože prakticky nemá vlastnosti a scénář je vyloženě odškrtávací série situací známých z lepších politických thrillerů. Koprodukce asi celýho světa navíc způsobila, že do filmu kecalo víc lidí než mělo, protože místy je až srandovně popisný a permanentně nám připomíná v různých monolozích co kdo vlastně chce, ačkoli to všichni ve filmu samozřejmě vědí. Proslov generála, vysvětlující v pár větách, jaké jsou motivace státu a jeho vztah k autonomní univerzitě mi pak až připomněl takové ty úvodní monology při načítací obrazovce před každou misí Call of Duty. Ale oceňuji, že postavu záboráckého šejka hrál zhmotněný záporák z Asterixe. ()
Na tento film som sa celkovo tešil, nielen kvôli dejisku príbehu, ale aj kvôli scenáru, ktorý vyzeral podľa popisu výborne. Napokon som si však tento film až tak neužil... Kulisy a scenérie boli síce parádne, rovnako aj tá atmosféra káhirskej univerzity Al-Azhar, ale prevedenie tohto príbehu mi prišlo na môj vkus také ťažkopádne a miestami dokonca nezáživné. Čakal som niečo živeľnejšie a hlavne zrozumiteľnejšie, lebo to bolo aj dosť balastu. Rád by som dal viac, ale je to za mňa len na 2* ()
Galerie (40)
Zajímavosti (3)
- Natáčanie filmu prebiehalo v tureckom Istanbule, švédskom Göteborgu a egyptskej Káhire. (MikaelSVK)
- Zástupcovia Švédska zvolili snímku ako svojho kandidáta do boja o nomináciu na 95. ročník Oscara v kategórii Najlepší cudzojazyčný film za rok 2023. (MikaelSVK)
- Arabský název filmu ولد من الجنة má v sobě významovou mnohovrstevnatost, kterou překlad do kteréhokoli jazyku úplně stírá. Jeho tři slova lze totiž chápat několika způsoby. Protože psaná forma arabštiny – s výjimkou koránu – ignoruje samohlásky, je možné slovo جنة číst džanna, džinna i džunna, slovo ولد může dokonce být i podstatné jméno i sloveso. Pak by například vedle „Walad min džanna“ („Chlapec z nebe“) byl „Walad min džunna“ už „Chlapcem z chráněného úkrytu“, zatímco „Walada min džinna“ by znamenalo „Zrozen z šílenství“. (chamonix)
Reklama