Režie:
Ralph ThomasKamera:
Ernest StewardHrají:
Dirk Bogarde, Marie Versini, Dorothy Tutin, Ian Bannen, Cecil Parker, Athene Seyler, Alfie Bass, Christopher Lee, Leo McKern, Donald Pleasence, Laurence Payne (více)Obsahy(1)
V pořadí již páté zfilmování jedné z nejslavnějších novel z pera Charlese Dickense, Příběhu dvou měst, nás přivádí do Anglie i Francie krátce před Velkou francouzskou revolucí. Hlavní postavou příběhu je alkoholu oddaný právník Sydney Carton (Dirk Bogarde), který se zamiluje do Lucie (Dorothy Tutin), francouzské emigrantky a dcery dlouhá léta v Bastile nespravedlivě vězněného doktora Alexandra Manetta. Sydney Carton zjišťuje, že sokem v lásce je mu již známý Charles Darnay alias hrabě Evrémonde (Paul Guers), ukrývající se v exilu před hněvem francouzského třetího stavu a hlavně jeho gilotinou. Carton před časem Darnaye zastupoval v případu falešného obvinění ze špionáže, hrabě je kromě toho příbuzným zlotřilého markýze Evrémonde, jenž se kdysi podílel na uvěznění Manetta. Lucie ovšem dá přednost Darnayovi, čímž se coby žena aristokrata stává nepřítelem revoluce. (dopitak)
(více)Recenze (7)
Zpočátku se film vyvíjel jako romantická slaďárna, ale záhy nastal zlom. Francouzská revoluce, vlády se ujímá nefalšovaná pařížská lůza a běhal mi po zádech mráz. Trochu romantiky tam zůstalo, ale ani konec není hloupý, takže film doporučuji. Taky to není na plný počet, ale za zdařilý obraz "lidové" revoluce dávám maximum. ()
Presnejšie 4,5 ()
Pěkně si to Dirk užil, dostal příležitost až do posledního momentu. Myslím, že tenhle film ve své době na jeho obdivovatelky musel hodně zapůsobit. Mně ale nic, kde se omílá francouzská revoluce, nebaví, a tady je těch nesmyslů a hyenismu plno. Nevidím jedinej důvod, proč si tuhle smutnou část lidský historie pořád připomínat a ani ultra záporák (snad nejdémoničtější role Christophera Lee, co jsem zatím měl tu čest vidět) a ultra klaďas, jenž se neváhá pro lásku obětovat, s tím nic neudělá. ()
Čekal jsem něco trošku jiného, ale celkem spokojenost - zde pro odvážné - http://www.youtube.com/watch?v=Tmob9tICKIw ()
Za názorný obraz ohyzdnosti revolučního běsnění... přimhouřené oko a 5*. Včera shlédnutý film byl dobře načasován: Dnes je to 225 let od zahájení krvavé Francouzské revoluce. ()
Cukorovu verzi zatím neznám. Ale jedno vím z jistotou...440 str. nedostanete na 100% ani do 117min. ani do 126min. stopáže. Tož tak. Což nezn., že zde nejsou důvody, qulli kterým jsem dal nakonec 4 a to zejména díky posl. 20 min. Obsazení je klasické a ztvárnění často až theatrální, což je jen konstatování. Donald Pleasence, který za 20 let ztvární asi svou nejslavnější roli, je takový slizoun, že ho s tím jeho rádoby přihlouplým pohledem, fakt nebudete míti rádi. Tímto si mohu zaznamenati, že jsem ho viděl dosud v jedné z jeho prvních rolí a to čirou náhodou. Mj. tato role je přesně jeho 10. Ch. Lee je opět dhémon, který ještě nadá otci dítěte, které přejede jeho kočár (totální vrchol cynismu i na mě, i když...) a vlastní stádo uječených pávů, kteří mě svými na můj sluch až příliš častými vokálními kreacemi, lezli dosti na nervy. A potěšil Cecil Parker jako zprávce majetku, který byl podobný na jeho kreaci v Hitchove Under Capricorn. No a postava věčného opilce a právníka Cartona v podání Bogardea, se naplno vyloupne ve 2.pol. Do té doby budou neznalci předlohy z něj poněkud zmateni, na co tam v tom ději je? ;-) A i když se jedná jako v př. každé filmové adaptace rozsáhlejšího díla, které jest delší než příručka Jak hubiti slimáky, o krácení, prořezávání a určitou míru devastace, kdy se zkrátka nedostane na spoustu drobnůstek etc., které dělají z Dickense Dickense, nebyl by problém jíti na plné 4 a nikoli jako v tomto př. jen na 3.5=slabé 4, pokud by se rež. se střihačem nerozhodli pojmouti film, spíše jako kolekci zdánlivě nesouvisejících scén, které mnohdy netrvají více jak 4 min., následuje prolínačka a hned se jde jinam. Málokdy se zde odehrají 2 navazující scény po sobě. Z knihy jsem takový pocit nikdy neměl, takže to přičítám filmu a ne, předloze. Shrnutí...kvalitně vyrobený film, leč úchvatné filmové dílo to není. P. s. pod 3h román o tomto rozsahu, bych nikdy nedělal. U Dickense už vůbec. Proto si zvláště u něj, když už sháním v 1.řadě tv série. Zde jsem učinil po dlouhé době vyjímku. Posl. asi 10 min. bylo ale exquisite, proto trochu nadhodnotím. ()
Námet z pera Charlesa Dickensa je dobre napísaný, aj keď pôsobí zpočiatku zbytočne komplikovane. Na pozadí francúzskej revolúcie sledujeme príbehy mnohých postáv, ktorých línie sú medzi sebou trochu chaoticky popretkávané, avšak cieľom nie je ich rozuzlenie, ale kvôli násilnej revolúcii ďalšie odvíjanie. Spoľahnúť sa dá na herecké výkony, z ktorých vytŕča Bogarde. Film obsahuje množstvo vaty, väčšinou romantickej, čo spolu s dlhšou stopážou pôsobí menej záživne. ()
Reklama