Obsahy(1)
Jeden z najpopulárnejších sovietskych filmov s istým komediálnym nadhľadom rozpráva o udalostiach, ktoré sa odohrávali na konci dvadsiatich rokov v strednej Ázii. Červenoarmejec Suchov sa vracia cez turkestanskú púšť domov ku svojej žene Kataríne, cestou však musí čeliť hordám basmačov, ktorí terorizujú pokojné obyvateľstvo. Proti vlastnej vôli sa zapletie do konfliktu a napokon sa namiesto rýchlej cesty domov stáva dočasným strážcom háremu miestneho banditu Abdullaha. (RTVS)
(více)Recenze (23)
Legendární sovětský film, odehrávající se za občanské války v Rusku a pojednávající o osudech válečného veterána Suchova, který stojí před nečekaným úkolem ochránit jakýsi harém před pomstou povstaleckého vůdce Abdulláha. Scenáristická legenda Rustam Imbragimbekov (host na LFŠ 2006, autor např. UNAVENI SLUNCEM či LAZEBNÍKA SIBIŘSKÉHO) se teprve "rozjížděl" a na konečné podobě je to znát. Výsledkem je dost nevyvážený mix komedie a dramatu. Komediálně laděná první půle, jehož humor stojí především na protikladu vojenský drill vs. křehké ženštiny z harému, se sleduje jedním dechem. Druhá půle pak sleví ze své grotesknosti, nabere nečekaně vážný tón, přibydou v ní hrdinná úmrtí, trocha zbytečného patosu a hodně střílení. K tomu připočtěte poněkud zmatený střih a vyjde vám filmeček, který na jedno zkouknutí oceníte, ale nestane se vaší srdeční záležitostí. ()
10/10 Absolutně skvělá podívaná v provedení takřečeného easternu - drsný hlavní hrdina Suchov s rudou hvězdou na čepici a koltem, co nikdy nemine, se vrací domů k ženě z turkestánské pouště, ale cestou se proti své vůli zaplete do konfilktu místního bandity Abdulla s mocí sovětskou. Je přinucen převzít zlosynův harém a postarat se o něj, dokud nedorazí spřátelné posily. Jako v mateřském westernu se obklopí podivnou plejádou více méně sympatických charakterů, co mu budou v jeho úkolu "pomáhat", vytvářet situace humorné i když ve výsledku se ne všichni dožijí závěrečných titulků. Po několika tuctových westernech z produkce Itálie/USA/Jugoslávie tento působí opravdu jako balzám - ať už jen kvůli zcela jinému prostředí, kde se drama odehrává, tak i díky nabourání klasicných žánrových klišé. Jenom víc takovýchoto snímků. Dobré scény: počítání žen a jejich emancipace, návštěva v muzeu, uvěznění v zásobním tanku na ropu ()
Ze všech žánrů se od vzniku kinematografie prý nejméně změnil western. Postupem času však došlo k jeho štěpení. V šedesátých letech se etabloval takzvaný Spaghetti western. Filmy mívaly italského režiséra a neitalské, často americké herce. Během dvaceti let jich bylo natočeno zhruba šest stovek. Vyznačovaly se vesměs mizernou kvalitou a většina jich zůstala po právu zapomenuta. Výjimku tvoří filmy Sergia Leoneho, patřící mezi nejlepší westerny vůbec. Další kategorií byly takzvané Rudé westerny. Čili příběhy z Divokého západu, ale natočené ve východním bloku. Téměř výlučně vznikaly v koprodukcích států bez účasti SSSR. Občas získaly kultovní status, ale jejich věhlas nepřesáhl hranice socialistického světa. Typickým příkladem je série o Winnetouovi, nebo Limonádový Joe. Třetím subžánrem westernu je Eastern, čili film s westernovými prvky, zasazený do reálií Sovětského svazu. Zpravidla se odehrával v okrajových částech země, v Kazachstánu, nebo v dalších středoasijských republikách. Býval zasazen do dob Ruské občanské války, kdy se sovětská moc teprve konsolidovala a pohraničí ovládaly loupeživé bandy, nebo místní vládci nezávislí na Moskvě. A do této kategorie patří Bílé slunce pouště. Příběhem schématický, ale díky prostředí téměř surrealistický film s neopakovatelnou atmosférou a úžasnými dialogy. Děj dovedně balancuje na rozhraní komedie, dramatu a tragédie a navrch nabourává několik klišé. ()
Po delší době mám zase pocit, že jsem viděl úplně jiný film, než ostatní. Tak za prvé mi Bílé slunce pouště přišlo velice špatně odvyprávěné, jak ze strany scénáristy, tak především ze strany režiséra - většina scén na sebe vůbec nenavazuje a je tam mnoho mimořádně matoucích skoků v čase a prostoru. Dále je třeba poznamenat, že přestřelky jsou mdlé a humor slaboučký (pobavil vlastně jen podporučík letící z okna a Suchovův sen o "harému" složeném ze slovansky buclatých děvčat). Do třetice všeho špatného - postavám chybí jakékoli charakterové pozadí a i ten proklamovaný zlosyn Abdul působí spíš jako neškodný šašek (a nevím, kdo přišel na to, že je to nějaký "radikál" nebo náboženský fanatik - nic takového není ve filmu ani naznačeno). Kde se tedy vzaly ty dvě pouštním pískem zaprášené dvě hvězdy? Inu jedna je za vosí pasy těch Turkmének a pěknou tvářičku Gjulčataj, ta druhá zase za velice povedenou kameru. Nic víc už se chválit nedá. _______________ Pacco: Jakých Arabek? Tam nějaké byly? :) ()
ČESKOSLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 1 = 16.7.1972+OBNOVENÁ SLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: STV 1 = 3.10.2010 (R: STV 1 = 2.10.2011), réžia slovenského znenia = (ČST Bratislava 1971) - Ruská paródia na westernový a dobrodružný žáner, ktorú ale tvorcovia nemohli dotiahnuť do úspešného nadčasového konca, pretože nepochytili remeselnú zručnosť amerických súdruhov. :-) Snažili sa však v rámci svojich možností statočne a STV nám to navyše ponúkla v pôvodnom slovenskom dabingu z roku 1971. Takže za 3. (5.10.2010) ()
Galerie (30)
Zajímavosti (10)
- Manželky z Abdullahova harému na sebe väčšinou majú burky, takže ich tváre - až na výnimku tej najzvedavejšej a najvýraznejšej menom Gjulčataj - zahliadneme iba zriedka. Predstavujú ich neherečky a nie v každej scéne sú pod burkami totožné ženy (občas si ich vraj dokonca zahrali i vojaci z neďalekej posádky). (classic)
- Boj u naftových nádrží je přímým zdrojem jednoho z dobrodružství Petrova a Vasečkina Priključenija Petrova i Vasečkina, obyknověnnyje i nevěrojatnyje (1983). (chamonix)
- Režisér Motyl sa odviazal a nakrútil i niekoľko polonahých scén s aktérkami, lenže tie neprešli cenzúrou. (classic)
Reklama