Režie:
Douglas HickoxKamera:
Ousama RawiHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Burt Lancaster, Simon Ward, Denholm Elliott, Peter Vaughan, Christopher Cazenove, Bob Hoskins, Nicholas Clay, Brian O'Shaughnessy, Peter O'Toole (více)Obsahy(2)
Jižní Afrika 1879. S ultimátem, které není možno dodržet, vyprovokuje Sir Henry Bartle Frere (JOHN MILLS) domorodé kmeny Zulů k ohromující ozbrojené agresi. Na základě falešných informací domnělých zajatců, činí generál Lord Chelmsford (PETER O´TOOLE) fatální chybné rozhodnutí rozdělit britské oddíly. Colonel Durnford (BURT LANCASTER) je nakonec konfrontován s mocnou přesilou. S jistou smrtí před očima bojuje se svými lidmi až do poslední vteřiny. Na konci bitvy stojí ničivá porážka britské koloniální armády, způsobená 25.000 odhodlaných válečníků kmene Zulů. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (59)
Bondarčuk v Africe se nekoná. Hickox své desetitisícové zástupy vůbec neumí vizuálně prodat. Nebýt nějakých čtyř záběrů, tak by vůbec nešlo poznat, že tam není tradičních několik set komparzistů, ale lidu, že by vyprodal i Letnou. Nechat někdy kameru zabrat scénu z výšky a ohromit diváka těmi nespočetnými davy by výrazně pomohlo, ale film by to ani tak nezachránilo. Stále by totiž byl bez napětí, spádu či aspoň náznaku nějaké tenze. Sice to napomáhá nezaujatému rekonstrukčnímu dojmu, ale je to tak chladné a školometské, až to ku prospěchu není. Nenápadná hudba tomu také nenapomáhá. Ovšem i navzdory výše popsanému by to šlo, Waterloo budiž důkazem. ()
Působivý film. Nemám příliš v oblibě válečné téma, ale tento film je tématem i zpracováním výrazně jiný. Přestože byly ztráty na obou stranách přibližně stejné (1329 na straně Britů, přibližně 1000 na staně Zuluů), je to možné považovat za vítězství Zuluů a nejtěžší porážku moderní armády domorodým vojskem. Víc o bitvě u Isandlwany: http://cs.wikipedia.org/wiki/Bitva_u_Isandlwany ()
Když jsem film viděl před 25 lety na sedmdesátkovém plátně byl to zážitek, je hrozná škoda, že dnes chodíme na filmy udělané na počítačích, protože to prostě není ono. Davové scény jsou v tomto filmu excelentní a pamatuji si, že tehdy v tom kině mi běhal mráz po zádech. Moc dobrý film, který nestraní ani jedné se zúčastněných stran, je objektivní a přesně popisuje tehdejší události. ()
Přesná rekonstrukce? To je dost dobře možné, ale pouze z britské strany. Angličané jsou tu totiž vykresleni jako hrdinní sympaťáci bojující do posledního dechu, kteří nikdy neustoupí a když jim dojde munice, mlátí nepřátele klacky. Na druhou stranu Zuluové jsou tu vykresleni jako masa nenávistných negrů bez toho, aby se vyprávění nějak zaměřilo na jejich vůdce, jejich myšlení a strategii. Prostě se jenom valí jako vichřice a tvůrci vyvolávají pocit, že oni jsou ti zlí, co to všechno vyvolali. Možná, že to tak bylo, od filmu bych ale očekával nestranný pohled bez nadržování a přehnaně patetických záběrů (britská vlajka v řece vítězí). Navíc, jak trefně poznamenal DaViD´82, režisér vůbec nevyužil tisícihlavé (a jistě ne levné) davy statistů a tohle eso v rukávu nevytáhl až do závěrečných titulků. S takovým Davidem Leanem na režisérské sesli by to určitě byla jinačí podívaná. ()
Úsvit Zuluov, tak ako bol nakrútený, ma nemal šancu niečím zaujať alebo prekvapiť. Po expozé, v ktorom boli naznačené charaktery a názory niektorých osôb, bol celý zvyšok filmu o bojovom strete Angličanov a Zuluov. A práve v ňom vznikol problém, pretože bojové scény boli ukazované per partes a viackrát sa opakovali. Nepodarilo sa využiť tisíce komparzistov na vyvolanie hrozivého pocitu z nezadržateľne sa valiacej masy Zuluov na lepšie vyzbrojených, ale predsa len málopočetných Angličanov. A napriek tomu, že Angličania dostali na frak, je celá bitka videná anglickými očami. Druhá strana je anonymizovaná do amorfnej hordy divochov. ()
Galerie (29)
Zajímavosti (12)
- Mezi jihoafrickým komparzem a umělci vznikl spor, když se dozvěděli, že dostali zaplaceno stejně jako jeden pes, který se objevil ve filmu. (Cheeker)
- Film byl částečně financován íránskými investory. (Cheeker)
- Film zachycuje bitvu u Isandlwany v Jihoafrické republice, která se odehrála v roce 1879, tedy přesně 100 let před natočením filmu. (Cheeker)
Reklama