Kamera:
Robert SurteesHudba:
Bronislau KaperHrají:
Marlon Brando, Trevor Howard, Richard Harris, Hugh Griffith, Richard Haydn, Tarita, Percy Herbert, Gordon Jackson, Chips Rafferty, Frank Silvera, Anna Lee (více)Obsahy(1)
V prosinci 1787 se z anglického přístavu Portsmouth vydala na dlouhou plavbu loď, jejíž jméno vešlo do dějin – Bounty. Její kapitán William Bligh (T. Howard) byl pověřen Britskou admiralitou odplout na Tahiti, tam naložit sazenice chlebovníku a převézt je do Karibiku, kde měly posloužit jako zdroj levné potravy pro černé otroky. Pokus zkrátit si cestu okolo Hornova mysu se nevydařil a po vysilující několikaměsíční plavbě tradiční trasou okolo mysu Dobré naděje loď dorazila na rajský ostrov Tahiti, aby se po naložení sazenic znovu vydala na dlouhou pouť. 28. dubna 1789 se část posádky pod vedením prvního důstojníka Fletchera Christiana (M. Brando) vzbouřila a nenáviděného Bligha a jeho stoupence vysadila do člunu na otevřené moře. Bounty se pak obrátila směrem k Tahiti, kde naložila zásoby a domorodé ženy. Vzbouřencům bylo jasné, že se nemohou nikdy vrátit do Anglie. Při hledání vhodného útočiště narazili na ostrov Pitcairn, který v té době nebyl zakreslen v mapách. Jejich potomci na ostrově žijí dodnes...Tato událost byla mnohokrát zpracována v literatuře, ve filmu, a dokonce jako muzikál. Výpravnou verzi z roku 1962 režíroval hollywoodský veterán Lewis Milestone (1895–1980) jako poslední snímek své kariéry. Do role Christiana obsadil jednu z tehdejších největších hereckých hvězd Marlona Branda (s nímž se často při natáčení dostával do sporů, což ho později vedlo ke známému výroku, že snímek by se spíš měl jmenovat „Vzpoura Marlona Branda"), a do úlohy Bligha významného anglického charakterního herce Trevora Howarda. Pro potřeby filmu byla v kanadských loděnicích v Lunenburgu postavena podle plánů z Muzea Britské admirality věrná replika trojstěžníku Bounty, dlouhá 36 metrů (téměř o 10 metrů delší než původní loď z důvodu větší pohyblivosti kamer při natáčení). Bylo to poprvé, kdy se pro potřeby filmařů postavila celá loď (obvykle se upravovala už existující plavidla) a její stavba pohltila 750 000 z tehdy rozmařilého rozpočtu 6 milionů dolarů. (Česká televize)
(více)Recenze (118)
"Nelidskost je ten nejhorší služebník." Ďábelský kapitán, který se vyžívá v týrání své posádky. Pomalu doutnající atmosféra na lodi Bounty, která vyvře až ve vzpouru. Úchvatně zachycené Tahiti bez počítačových efektů. Parádní herecké obsazení. Po více jak 60.ti letech si stále drží tento film úžasně dobrodružného ducha. 8/10 ()
Dnes už klasický příběh střetu mladého idealisty s krutým despotou. Brando je jako vždy cool, ale jeho soupeři strašně škodí, že z něj scénář dělá jen despotickou figurku. ()
vyborny film...me se moc libil ()
Nádherně natočené námořní drama jedné vzpoury při plnění zajímavého poslání. Marlon Brando mezi všemi herci vyniká. Výprava a technická stránka je dokonalá. Příběh předvídatelný. Problém je s délkou, kdy samotná vzpoura trvá ani ne 10 minut a čekáme na ni 2 hodiny. Kdyby to mělo o půl hodiny méně, příběh byl získal dynamiku a lepší gradaci. I tak je to výjimečný film, který si pozornost zaslouží. 80% ()
Krásně výpravný a až pohádkově vyprávěný snímek, v němž dobro je dobrem a zlo je zlem. I přes smutné vyústění je to příjemná oddychovka se spoustou nádherných scenérií i romanticky bouřlivých námořních dobrodružství. Jen ta stopáž a místy i tempo si už příliš netykají s dnešní překotnou dobou. ()
Je to bohužel moc. Ani nevím, co k tomu říct. Chtěl jsem ten film vidět, chtěl jsem poznat další roli Marlona Branda a jsem rád, že jsem také tak učinil. Občas jsem byl zaujatý, bavil jsem se, většinou jsem byl ale nezúčastněný této velkolepé podívané a přál si její konec. Po řemeslnné stránce opět obdivuhodný film, nad diváckou atraktivností se ale příliš často zavírá vodní hladina. ()
Možná (pro mě) jedno zajímavé srovnání tří filmových přepisů "Vzpoury" z let 1935 , 1962 a 1984. Zatímco první a (prozatím) poslední verze nechává více vyniknout hereckým kreacím představitelů kapitána Blighta, Reedův a Milestoneův velkofilm (70 mm verze v kinech) upřednostňuje Christiana Fletchera alias Marlona Branda coby hlavní "star". I když tři a čtvrt hodiny projekce zde bylo trochu moc. ()
I přes neskutečnou nálož reklamy od TV Prima, za kterou by zasloužil někdo protáhnout pod kýlem je tohle tří hodinové dílko poutavým, kvalitním a i přes svůj věk i velmi svěží podívanou. ()
Zlatý glóbus 3 nominace: Film, Hudba, Herečka vedl. role - Tarita. ()
Brando je prostě vrchol herectví srovnatelný možná tak ještě s Gabinem. ()
Docela dobré zpracování této historické události, je pravda že je na filmu docela vidět "zub času", ale zrovna u filmů takového typu je to fakt asi jedno. Docela solidní a sympatičtí herci. 75% ()
spíš 5 než 6/10 ()
Když bych srovnával s původním snímkem tak dojdu k závěru, že se od sebe téměř neliší. Opět skvělá výprava doplněná o dobrý výběr herců v čele se špičkovým Marlonem Brando. Budu se opakovat, než Bounty dorazí na Tahiti, děj se malinko vleče, poté už vás ale čeká dobrodružná jízda, která ani po 60 letech rozhodně nenudí. Škoda výběru hlavního záporáka, Charles Laughton byl pro mě daleko věrohodnější. ()
Notoricky známý příběh vzpoury na výpravě pro chlebovník má reálný základ, a ten mi zní neskutečně fantasticky už jen třeba z těch několika odstavců o osudech jednotlivých aktérů na Wikipedii. Přímo voní dobrodružným objevováním nových zemí a ostrovů v korábu s napjatými plachtami, za zvuků vlnobití a skřípění lan na hlavním stěžni. Každá doba si ho upraví trochu jinak, a tak je zajímavé porovnat verzi z počátků zvukového filmu s Gablem, tento velkofilm z klasické hollywoodské éry s Brandem, a také novodobé zpracování s Gibsonem a Hopkinsem. Každé provedení má své plusy a mínusy, vyzdvihává jiné aspekty, a bude záležet na tom, k jakému stylu inklinuje divák - sám se tak úplně nemohu rozhodnout. A mám trochu nepříjemný pocit, že realita byla komplikovanější, a ve výsledku ještě zajímavější. Zde je vidět vynaložené prostředky na nákladnou výpravu a špičkové technické provedení své doby, místy je však velmi znát příliš dlouhá stopáž, tempo kolísá, a chybí jakékoliv výrazně památné scény. Brando se na frajírka prvního důstojníka hodí, ale určitě podal v kariéře spoustu lepších výkonů. Vsadím se, že další remake na sebe nenechá zvlášť dlouho čekat, jenže já bych raději viděl zfilmované také další objevitelské výpravy, například plavby kapitána Cooka. ()
Skvěle zpracované charaktery budují houstnoucí atmosféru, která vede až ke vzpouře, která se zdá více než zákonitá. Po opětovném vyplutí z Tahiti nicméně filmu dochází dech a návrh vrátit se zpět do Anglie je nesmyslný a tak hloupý, že to je k neuvěření. Škoda takového závěru. ()
Pro Marlona Branda byla Vzpoura na Bounty jedním z jeho nejoblíbenějších filmů, ať už díky obrovitému honoráři, budoucímu mileneckému vztahu se samotnou Taritou anebo díky ostrovu Tetiraoa, který si jako kousek svého milovaného Tahitského souostroví v roce 1975 odkoupil, a kde v ústraní trávil své herecky méně plodné dekády a později i konec života. Téma vzpoury posádky pod vedením bohatého šlechtického důstojníka Fletchera Christiana proti sadistickému a zlému kapitánovi Blightovi bylo již zpracováno podle všeho už 4x, přičemž tato verze je z nepochopitelných důvodů méně známá nežli ta z roku 1984. V této ohromné tříhodinové hollywoodské historické fresce z konce 18. století, která se z největší části odehrává na třicetimetrové britské lodi Bounty, nejvíce září jak už je jeho zvykem bezchybný Marlon Brando, jenž zde prochází hned několika velice obtížnými charakterovými proměnami, a kterému zde velice zdatně sekunduje až do morku kostí zkažený Trevor Howard, který byl také až nebezpečně přesvědčivý. S odřenými zády přeci jen ještě pětihvězdová záležitost a výstavní film Brandovy filmografie šedesátých let. ()
Výpravný historický příběh o cestě na druhý konec světa na palubě lodě jeho veličenstva. Téměř idilickou atmosféru narušuje bezohledný kapitán Wiliam Bligh, pro kterého je splnění poslání jeho prvořadou poviností i za cenu zrát z řad členů posádky. Bounty znamená v překladu hojnost. Tu si plně posádka vychutnává až mezi domorodým obyvatelstvem za zpěvů písní krásných tanečnic. Při cestě zpět se postaví otevřeně na odpor proti kapitánovi první důstojník Marlon Brando ke kterému se připojí žízní umírající muži. Tím si zpečetí svůj osud vzbouřenců na útěku bez vlasti do které se už nemohou vrátit. Svůj nový domov najdou na ostrově jenž se dá najít jen náhodou pro špatně zakreslenou polohu ve všech mapách britského námořnictva. Osud vzbouřenců tak zůstal celých 18 let neobjasněn až do doby, kdy jejich ostrov objevila americká verlibářská lodˇ. Její posádka tu našla jediného muže Johna Adamse s 9 ženami a 23 dětmi. Jsou i takové zpávy o tom že se snad Fletcher Christián vrátil bezpečně do Anglie. Jeho potomci žijí na Pitcairnově ostrově dodnes. I přes svou délku neztrácí film nic ze své působyvosti díky výborné výpravě, hudbě a všech hereckých výkonů. ()
Možná, že bych své hodnocení upravil, kdybych mohl srovnávat dva nejslavnější filmy o vzpouře na Bounty (ten druhý je s Melem Gibsonem). Marlon Brando ale byl prostě kvalitní herec navíc s výraznými výrazovými a fyzickými prvky, téměř nepřehlédnutelný. Film je výpravný, ale trochu jinak než klasické snímky padesátých a šedesátých let. Máme tu opravdovou loď, divák má pocit, že zažije autentické plutí až kamsi pryč a pak jednotlivé ostrovy Tichého oceánu. Otázkou pak už jen zůstává nakolik je pravdivé, že kapitán byl takové násilnické hova.o. Podle Wikipedie byl naopak kapitán Bligh mírný, ale když se posádce nezdál námořnický život, který byl dost tvrdý a cesta dlouhá, musel přitvrdit a teprve tohle stálo za vzpourou. Navíc se pak vzbouřence z Tahiti podařilo chytit a postavit před soud a Bligh,, který byl pouze poručíkem, byl povýšen a pověřen další expedicí. Tedy nedopadl jako ve filmu u soudu špatně. Pravda je, že film má pár hluchých míst a nejsem si jistý, zda filmaři kvalitně vyplnili celé téměř tři hodiny. Až shlédnu novější zpracování, možná hodnocení opravím, uvidíme. ()
U takovýchto filmů vydrží člověk až do konce bez ohledu na jeho stáří délku. Marlon Brando je prostě úžasný. Myslím, že žádná další verze se téhle Bounty nevyrovná. ()
Dobrodružství na moři, vzdálené krajiny, Marlon Brando... To by bylo, aby se mi nepodlamovala kolena! Verzi z roku 1935 jsem neviděl, z té z roku 1984 jsem byl zklamaný. Možná jedním z důvodů bylo to, že jsem se už jako malý pokaždé těšil, až budou tuhle slavnou verzi s geniálním Marlonem reprízovat v TV. Je pravda, že tahle verze je o něco méně realističtější, naopak je o dost více hollywoodská, ale to je přesně to, co mi v tomhle případě vyhovuje. Krásná výprava, hezká hudba, pěkná atmosféra dávné doby. A tak mi tři hodiny pokaždé utečou jako voda. Klasika. ()
Reklama