Režie:
Michael RadfordScénář:
Michael RadfordKamera:
Roger DeakinsHrají:
John Hurt, Richard Burton, Suzanna Hamilton, Cyril Cusack, Gregor Fisher, Anthony Benson, Roger Lloyd Pack, Rolf Saxon, Annie Lennox, Phyllis Logan (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Orwellova děsivá futuristická vize světa v roce 1984 popisuje svět rozdělený na tři velké státní útvary, jimž vládnou svrchované a všemocné elity. Život je redukován na nejnutnější schválené a povolené funkce, jednotlivec je pod neustálým dozorem Strany a Velkého bratra, všude jsou odhalováni nepřátelé a zrádci, kteří se po převýchově a před popravou přiznávají ke svým hrůzným zločinům. Winston a Julie se do sebe navzdory přísnému zákazu jakýchkoliv citů zamilují, a když je jejich vztah odhalen, jsou rovněž podrobeni tak důkladné převýchově, že nakonec zradí i sami sebe... Pro adaptaci patrně nejslavnějšího dystopického románu všech dob, Orwellova 1984 (poprvé vyšel v roce 1949), se ve stejném roce, jaký stojí v názvu knihy, rozhodl režisér Michael Radford. Roli Winstona Smithe, drobného úředníčka, který se rozhodne totalitní mašinerii vzepřít, strhujícím způsobem ztvárnil John Hurt. (Česká televize)
(více)Recenze (630)
Podarený film, ktorý vychádzal z Orwellovej knižnej predlohy 1984. Pekne poukazuje, ako každý systém môže byť zneužitý šialencami, ktorí keď sa dostanú k moci, chcú riadiť vaše životy, rozhodnutia, ako aj myslenie. Bohužiaľ počas histórie ľudstva rôzne režimy používali (a keď sa ľudstvo nepoučí, tak aj budú používať) v určitej miere viac alebo menej podobné praktiky prekrúcania pravdy a kontroly ľudstva, prípadne likvidácie oponentov... Stále aktuálny film a téma. ()
Zajímavými prostředky, minimalistickými scénami, ponurostí, dialogy, a vybranými typy hlavních představitelů je dosaženo cíle. "Válka tu totiž není proto, aby byla vyhrána. Je tu proto, aby neustále trvala. Základním smyslem moderní války je ničení výsledků lidské práce. Hierarchie může existovat pouze na základě chudoby a nevědomosti." V čem je taková úvaha anachronismem? "Válku vedou ti, co vládnou proti těm, kterým vládnou." Více není třeba psát. Vše je stále platným a opakujícím se. Dosti strašidelné! ()
[2021-01-12] * ()
Mrzí ma, že sa k filmu nemôžem vyjadriť ako divák neovplyvnený čítaním knihy, pretože by môj názor mohol byť iný. Film samotný má vzhľadom na skresanie deja v porovnaní s knihou neuveriteľne dlhú stopáž. Dynamických prvov a situácií, ktoré v knihe pekne gradujú a vďaka nim čakáte neustále, čo sa stane, sa z filmu úplne vytratili. Divák je hodený do deja, vysvetlenie situácie, ktorá v Oceánii panuje je vcelku chaotické a zmätočné. Ak by som knihu nečítal a nepoznal súvislosti medzi danými situáciami, nedokážem si predstaviť, ako by som tento film pochopil. Vysvetlenie faktov ako je práca hlavného hrdinu, newspeak, prídel čokolády alebo dôvod samotného potláčania lásky medzi dvoma osobami Stranou som tu nenašiel, tak ako ani iné základné piliere tohto románu. O rozmýšľaní a nenávsti k Veľkému bratovi zo strany hlavného hrdinu je tu taktiež pramálo. 2/5* udeľujem filmu iba za herecký výkon hlavného hrdinu, s ktorým som sa bol schopný stotožniť a pravdu povediac, podobne som si Winstona predstavoval pri čítaní knihy aj ja. ()
Tak nakonec 4 hvězdičky. Brutálně uchvátný závěr a realističnost celého filmu mě přemluvila. Divil jsem se nad důležitostí data 4. dubna tj. 4-4 a bylo to přesně v tento den, co jsem se na celý film konečně podíval. Hlavně datum je použito hned po úvodu jak hlavní hrdina čte noviny kde je v titulcích 4-4-1984. Vsadím se, že si toho málokdo všiml. Co na to jinak říct? Připadá mi to ještě hodně poznamenáno a inspirováno pomatenou brutalitou 2. světové války. Vše je omezeno, zakázáno, ovládáno, všichni připadají zmanipulovaní režimem či existujícím nebo vymyšleným Velkým Bratrem. Ti, co se tomu všemu snaží podvědomě utéct tj. hlavní hrdina se svou romantickou láskou - tak ti to mají těžké. Vše jsem tomu věřil, výborné herecké výkony až jsem věřil, že někde v paralelní realitě Země se něco takového mohlo odehrát. Děj připadá hozený jakoby do depresivní pseudo Rusko-Německo-Americké pseudo fašistické šokující diktátorské reality někde kolem 30. - 40. let zkombinovaného s technologií let 80. tých. Možná se něco mohlo vystříhnout, ale jinak překvapivě dobrý až výborný film jak dělaný proto když máte chmurnou a samotářskou náladu. ()
Ještě budeme všici plakat nad tím, jak byl G. Orwel geniální autor. Ti vnímavější už plakat započali, neboť tato doba se blíží... Je jen na nás, jak se k ní postavíme a co dovolíme. Naprostá klasika typu: vymývání mozků, propaganda, slepá spravedlnost, potlačování individuality, tvrdé zavádění jednoty, demagogie, budování strachu, nejistoty, naprosté oddanosti. Mělo by se to promítat na náměstí. I dnes by v tom i průměrný divák shledal spoustu podobností s aktuálním bojem proti nákaze. Herecký koncert pánů Hurta s Burtonem není třeba dále rozpitvávat. "Už to vidíš??!!" "Néé" "Tak se podívej znova, už to vidíš?" "ano..." 92% ()
Bohužel s knihou je to neporovnatelne. Kniha je za 5hvezd. Kdybych nečetl, dal bych 5. Ale takhle 4. ()
Kdyby anglickej spisovatel a novinář George Orwell (25. 6. 1903 – 21. 1. 1950), vlastním jménem Eric Arthur Blair, dnes ještě žil, pak by současnej geopolitickej svět, především pak Čínu, komentoval slovy: „Já jsem to věděl! Já jsem vám to říkal!“ Jak? A kdy? Napsal totiž dystopickej román „Nineteen Eighty-Four“, kterej uzřel světlo světa ve Velký Británii dne 8. června 1949 a patří bezpochyby mezi nejdůležitější literární díla 20. století. Tuto knihu jsem čet dvakrát. Poprvý v roce 1984, když prvně vyšla v češtině samizdatem v německým Frankfurtu nad Mohanem a jen několik jejích kopií se dostalo do Československa, kde byla tzv. na indexu, což znamená, že byla zakázaná, protože nevyhovovala tehdejšímu totalitnímu socialistickýmu režimu. A pak jsem čet tenhle román podruhý v roce 2010. Dosud bylo natočeno několik filmovejch podob tohoto románu, ale tahle verze, kterou má na svědomí britskej režisér a scénárista Michael James Radford (nar. 24. února 1946), se mi jeví jako nejlepší, protože velice věrohodně kopíruje samotnou knihu. Velký bratr je fiktivní postava absolutistického vůdce státu, která neustále prostřednictvím médií vtlouká obyvatelstvu do hlavy myšlenku: „VELKÝ BRATR TĚ SLEDUJE“ (Big Brother is watching you). Hlavním hrdinou filmu (i románu) je Winston Smith (herec John Hurt), kterej pracuje na Ministerstvu pravdy (Ministry of Truth), jenž manipuluje s minulostí a tu si upravuje tak, aby vyhovovala současnýmu totalitnímu režimu. Základní hesla snímku/knihy jsou: „válka je mír“ (war is peace), „svoboda je otroctví“ (freedom is slavery) a „nevědomost je síla“ (ignorance is strength). Fiktivní svět v tomto díle je rozdělen na tyhle části světa: Eurasia (Evropa a Rusko), Oceania (Severní a Jižní Amerika, jih Afriky a Austrálie), Eastasia (Čína, Korea a Japonsko) plus Disputed = sporná území (střed a sever Afriky, Saúdská Arábie, Blízkej východ, Írán, Irák, Indie, Laos, Kambodža, Thajsko, Vietnam a Indonésie). Film, podobně jako jeho románová předloha, vykresluje velice ponurý a šedý prostředí, v němž Winston Smith žije. Postupně „se probouzí“ a zjišťuje, že všechno ve společnosti není tak jasný, že vše je jaksi pokroucený. V takových chvílích bejvá zatčen a vysoce postavenej člen vládnoucí strany O'Brien (herec Richard Burton) ho v Místnosti 101 (Room 101) pak mučí a vyslýchá. Jedinou příjemnou osobou v jeho životě je Julia (herečka Suzanna Hamilton), k níž začíná pociťovat lásku. Ta je však v týhle dystopický společnosti zakázaná… Slavnej britskej film „Nineteen Eighty-Four“ se stopáží 153 minut měl svou světovou premiéru ve Velký Británii dne 10. října 1984. V ČSSR byl zakázanej stejně jako kniha. Jeho česká premiéra v kině proto proběhla až 24. ledna 2002 v rámci filmovýho festivalu Febiofest, kterej se konal ve dnech 24. 1. – 6. 3. 2002. Od tý doby byl dokonce i v televizi (například na ČT 2 dne 1. prosince 2019 a na ČT 2 dne 9. listopadu 2020), ale na DVD/Blu-ray v Český republice film dosud nevyšel. Pourquoi? A malá poznámka na hudební téma. V prosinci 1984 zazářil ve světovejch hitparádách singl londýnskýho dua Eurythmics nazvanej „Sexcrime (Nineteen Eighty-Four)“. Annie Lennox a David A. Stewart zkomponovali a nahráli tuto skladbu na objednávku původně pro snímek „Nineteen Eighty-Four“, ale producenti snímku se nakonec rozhodli nezařadit ji do filmu. Další singl týhle dvojice s názvem „Julia“, kterej může divák slyšet během závěrečnejch titulků filmu „Nineteen Eighty-Four“, se v žebříčcích objevil v lednu 1985. () (méně) (více)
Vůbec nevím, jak se k tomuto filmu postavit. Jako první jsem četl román, pak jsem si pustil film. První polovina filmu je tak nějak dle mých představ, avšak od doby co se Winston ocitne na Ministerstvu lásky jsou moje představy jiné. Ale i tak je to povedené ztvárnění. ()
Reklama