Režie:
Bill DouglasKamera:
Gale TattersallHudba:
Hans Werner HenzeHrají:
Vanessa Redgrave, Freddie Jones, James Fox, Keith Allen, Imelda Staunton, Phil Davis, Lynette Curran, Alex Norton, Joanna David, Murray Melvin (více)Obsahy(1)
Film založený na skutečném příběhu. V roce 1833 šest zemědělských dělníků ze vsi Tolpuddle v Anglii, vedených laickým metodistickým kazatelem Georgesem Lovelessem, založilo sdružení, aby si vymohli lepší plat a lepší podmínky k práci. Leč byli obžalování za nezákonné spolčování a v roce 1834 byli odsouzeni k deportaci na sedm let do trestanecké kolonie v Austrálii. Evidentně nespravedlivý rozsudek však vyvolal v Británii rozsáhlé hnutí za jejich osvobození... (fragre)
(více)Videa (1)
Recenze (6)
Tvůrcům tohoto filmu se povedlo to, co se celému filmovému průmyslu sovětského bloku nepovedlo za celou dobu jeho trvání, ač to měl v popisu práce, totiž natočit opravdu poutavý film o třídním boji. Pravda, zdejší "revolucionáři" nejsou vedeni "jedině správným vědeckým učením", leč křesťanstvím, byť disentním. Ale stačí srovnat zde mše oficiální (anglikánské) církve a onoho laického sboru (metodistického). V řádném kostele řádně církevně ustanovený vikář vybere při kázání z Přísloví 14 tato dvě: "Tvrdá práce vždy vede k zisku, řečnění však jenom k chudobě. Chuďas je na obtíž i svému příteli, boháče ale všichni milují". Načež se ukloní směrem k místnímu landlordovi. V prosté boudě disidentů však všichni zpívají chorál, že jenoho dne zvítězí, ač smrt a ďábel jim v cestě stojí. A když jejich kazatel George Loveless, označený později za hlavu spiknutí, počne k obci věřících po sousedsku mluvit, vidíme za ním o stěnu opřenou kosu. Ta zde sice působí zcela ústrojně jako pozapomenuté hospodářské náčiní, ale spíše je to odkaz na verše Apokalypsy: "Dej se do práce srpem svým a žni! Přišla totiž hodina žně, obilí na zemi je úplně zralé". Apokalypsa měla vždy "revoluční" potenciál. --- I pasáže z trestanecké kolonie působí jinak, než třeba v Motýlkovi, kde všechny drsné scény jeden bere jako součást dobrodružného filmu, ale zde není ani potuchy po dobrodružství, zde jde o násilí, které má zlomit rebely. --- Konec, kdy osvobozený George Loveless vyzývá k jednotě pracujících, je snad patetický, ale nelze zapomenout, v které že to době film vznikl, tedy v době vládnoucího thatcherismu. --- O historických předobrazech hrdinů filmu se lze dočíst zde. ()
Rozhodne si teda nemyslim, ze herec menom Robert Stephens mal svoj najlepsi film roku 1970 a to konkretne Soukromy Zivot Sherlocka Holmesa, ne, ne. Za najlepsie filmy Stephensa povazujem Nejlepsi leta slecny Jean Brodieove, Spielbergovo Rise Slunce a tento Komrades +Kleopatra s pani Krajcirkou, kde hral Germanika. Pribeh je zasadeny do 19. storocia, kde robotnici protestuju za lepsie pracovne podmienky a plat, no a nedopadli prave najlepsie, respektive dopadli spatne. priroda je nadherna, dialogy su perfektne, Vanessa CervenyHrob /Prisaha2001, Komornik, Vrazda v Orient Expressu 1974/ bola vyborna a ako pisem, ona spolu so starym panom Stephensom boli pre mna najvacsim lakadlom filmu. Dzejms Liska mi nevadil. : 94 % ()
Tři hodiny, které jsem rozpůlila, ale stálo to za to. Drama podle skutečné události z 19.století z Anglie. Jo, život chudých byl těžký. ()
Film o utrpení, ale aj nádeji v lepšie zajtrašky. Jeho ukrutná zdĺhavosť ho však decimuje. Niektoré scény sú výborné, iné zasa nudné a prehnane naťahované. To isté sa týka aj tvorby atmosféry. Záživnejšia časť prichádza po prehupnutí sa do vtedajšej krajiny vyhnancov - Austrálie. Ukážka toho, ako sa za svoje hodnoty dá bojovať aj pokojnými metódami. Film je silne socialistický a doba vykreslená až príliš sociálne čiernobielo...až sa divím, že ho bývalý režim nezaradil do svojho propagandistického repertoára...aj keď, asi práve pre jeho pokojné a pokorné posolstvo. ()
Zlatý Medvěd - výběr ()
Galerie (4)
Photo © Skreba Films
![Comrades - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/000/079/79883_1e375b.jpg)
Reklama