Režie:
Charlie ChaplinKamera:
Roland TotherohHrají:
Charlie Chaplin, Virginia Cherrill, Harry Myers, Albert Austin, Jean Harlow, Henry Bergman, Robert Parrish, Tiny Ward, Hank Mann, Robert Graves (více)Obsahy(2)
Smutná komédia Charlieho Chaplina.
Tulák Charlie sa zamiluje do slepého dievčaťa, ktoré predáva kvety. Vďaka tomu, že náhodou zachránil život opitému milionárovi, získa nejaké peniaze, ktorými chce dievčaťu pomôcť. Padne však na neho podozrenie, že peniaze ukradol...
(STV)
Videa (1)
Recenze (173)
Je úžasné, jak se dají celé příběhy vyprávět téměř beze slov. Sice je omezuje to, že nemůžou být úplně složité a nemohou vyprávět o čemkoliv, v jádru jim ale scházet nic nemusí. Humorné části jsou nápadité a pořád baví, mnohem víc mě ale dostává to, že film nesklouzává k povrchnosti a nesnaží se za každou cenu zalíbit a nasazovat růžové brýle. ()
Po seznámení s Keatonem mě ta Chaplinova díla příliš neuspokojují, i zde na mě film plně nezapůsobil - malá kadence gagů, někdy až příliš prvoplánových a nedotažených, natahovaných (pády do řeky), samozřejmě se zde našly i světla místa a především ona romance je tak krásně hořká - tragikomický rozměr Chaplinova díla rozhodně kvituji a jedině díky němu dávám nadprůměrné hodnocení. ()
Začína zvuková éra ve filmu a Chaplin přichází s tímto filmem,který je možná trochu opomíjený.Ano,za nejlepšími Chaplinovými skvosty ("Cirkus","Moderní doba","Kid","Diktátor","Světla ramp"))možná malinko zaostává,ale pořád je to Charles ve svém příjemném hávu a balení.Je to vlastně romantické komedie s prvky dramatu,kde je poslepováno několik opravdu vtipných scén a zasazeno do mírně kritického pohledu na život té doby.Několik scén je opravdu nádherných(večírek,boxerské představení)a budeme si je pamatovat navždy,stejně jako velmi jímavou a také velmi silnou rovinu filmu se slepou květinářkou(Virginia Cherrill je opravdu úžasně přirozená).Chaplin byl sociální a společenský kritik své doby,ale uměl při tom zamyšlení pobavit a rozesmát,jako málokdo jiný a jeho filmařství bylo příchodem zvukového filmu podrobeno opravdu těžké zkoušce,protože on byl především komik a příběh vyprávěl pomocí mimiky,gest a ztvárněním scén.Ano tenhle film je černobílý a němý,ale je velmi lidský,nápaditý a příjemný.Možná není tolik známý,protože není tolik zábavný,jako Chaplinovy slavnější kousky.Ano,chvílemi je to opravdu groteska trhající bránici a chvílemi drama,jak vyšité,takže ta mírná nevyváženost může někomu vadit,ale co chtěl Chaplin říct,je myslím jasné naprosté většině.Vzhledem k ostatním Chaplinovým kouskům dávám 85% a je to další příklad toho,jak i po takových letech nemusí film ztratit nic se svého filmařského kouzla. ()
Film ktorý svojou ľahkosťou, nevtieravým humorom a dojímavou romantickou líniou chytí za srdce a rozosmeje aj po vyše 70 rokoch. Myslím si, že len Charlie Chaplin, dokázal byť natoľko nadčasový, že sa mu stále darí dojímať tým najkrajším spôsobom. Svetlá veľkomesta sú jeho triumfom na poli zvukového filmu, ktorý nestratil nič zo svojej nemej dokonalosti. Ťažko sa mi hľadajú slová, pretože v tomto filme má akosi všetko svoje miesto a zmysel a Chaplin to skvelo využíva vo svoj prospech. Jeho postava tuláka bola už veľakrát dojímavá ale tu jeho snaha vybojovať dobrú vec a zároveň nepriazeň osudu, ktorá mu neustále podhadzuje polená pod nohy, z neho robia tragického hrdinu, ktorý aj napriek tomu, že veci berie z nadhľadom, je práve uveriteľný vďaka svojmu (ne)šťastiu. Postava slepej kvetinárky Virgínie Cherrill je dokonalá. Ich finálne vzájomné stretnutie ma dojalo neuveriteľným spôsobom. Ak by som mal povedať, ktorý Chaplinov film na zasiahol najviac bude to práve tento. Svetlá veľkomesta sú epickým dielom z najväčšou dušou akú som mal pri filme možnosť vidieť. ()
Skoro to vypadá, že Chaplin ve Světlech velkoměsta především oprášil některé prozkoušené situace a gagy, neboť mi byla řada situací velmi povědomá z jeho krátkých grotesek. Přidaná hodnota tkví v tom, že jim dal čistější a propracovanější tvar (co si budeme nalhávat, v roce 1915 měl do filmaře Chaplin ještě daleko) a provázal dojemným příběhem, nad nímž pokaždé žasnu. Takto se strefit do mého emočního ustrojení a přitom nebudit zdání kalkulu je s ohledem na chatrnost té historky (zápletkou bych to nenazýval) obdivuhodné. Vidět toto v roce 1931, tak asi brečím jako želva, že němý film definitivně odchází. Přitom u Chaplina je to z velké části otázka určité nostalgie, které jeho filmy (a tento spolu se Světly ramp zvláště) obklopují – díky tomu se k nim vracím zas a znovu. ()
Galerie (57)
Zajímavosti (31)
- Postavu milionáře (Harry Myers) měl původně hrát Henry Clive, avšak Charlie Chaplin ho vyhodil poté, co odmítl opakovat záběr pádu do vody. (everlong)
- Charlie Chaplin nechal točit scénu, ve které malý chlapec kupuje květinu od slepé květinářky, 342krát! (Kulmon)
- Charles Chaplin a Virginia Cherrill spolu dobre nevychádzali. Chaplin s ňou nebol spokojný a chcel ju nahradiť Georgiou Hale, ktorá hrala v jeho filme Zlaté opojenie. Dokonca s ňou spravil i kamerové skúšky. Nakrúcanie filmu však už bolo v pokročilom štádiu a tak bol Charlie nútení dokončiť ho s Virginou Cherrill. (Diazbros)
Reklama