Režie:
Miloslav LutherScénář:
Zdeněk MahlerKamera:
Dodo ŠimončičHudba:
Peter BreinerHrají:
Max Tidof, Armin Mueller-Stahl, Wolfgang Preiss, Catarina Raacke, Andrej Hryc, Uwe Ochsenknecht, Ladislav Chudík, Katja Flint, Kurt Weinzierl, Naďa Hejná (více)Obsahy(1)
Poslední dny velkého skladatele ve slovensko-německém filmu. Geniální hudební skladatel Wolfgang Amadeus Mozart (Max Tidof) zemře ve věku pouhých pětatřiceti let. Podle lékaře je příčinou smrti vleklé onemocnění ledvin. Avšak šedá eminence císařské policie, hrabě Pergen (Armin Müller-Stahl) prověřuje jinou možnost, a sice že byl Mozart zavražděn. Podezřelých, kteří mohli mít zájem na skladatelově smrti, je hned několik: dvorní skladatel císaře Josefa II. a tedy Mozartův konkurent Antonio Salieri (W. Glatzeder), divadelní ředitel Emanuel Schikaneder (Uwe Ochsenknecht), císařský cenzor, knihovník a svobodný zednář baron van Swieten (Wolfgang Preiss) a dokonce i Mozartova manželka Constanze (Delia Catarina Raackeová). S tím jak je Pergen jednoho po druhém vyslýchá, vyvstává před očima diváků příběh hudebního velikána se svéráznou povahou, nedoceněného a dokonce zneužívaného lidmi kolem sebe. Vinu na jeho smrti má v jistém smyslu každý z nich... (Česká televize)
(více)Recenze (16)
Nevím, jaký mělo smysl natočit rok po Amadeovi další film o Mozartovi, který notabene nepřináší nic nového. Je to snůška epizod z Mozartova života, z nichž většina se objevila i v Amadeovi. Tyto epizody jsou pospojovány rámcem o vyšetřování Mozartovy smrti. Scenárista Zdeněk Mahler tu skoro konspirativně pátrá po tom, kdo Mozarta zabil, jestli svobodní zednáři, policie či třeba Salieri, a stejně na nic nepřijde. Podle mě hledá záhadu tam, kde žádná není. Zcela zbytečný film, kde nestojí za vyzdvihnutí nic, ani herci, ani režie. ()
Na televízny film prekvapivo dobré. Je tam však cítiť nižší rozpočet a celkovú skratkovitosť. Mozart je skrátka osobnosť, ktorá nie že si zaslúži, ale priam potrebuje rozsiahlu plochu rozprávania na veľkom plátne. Čo však zamrzí najviac tak oproti takému Amadeovi Mozartova hudba v Lutherovom filme úplne zaniká. Nedostáva sa jej zadosťučinenia. Čo je svojim spôsobom až urážka. ()
,,PÁNI SA NÁM ZDAJÚ VEĽKÍ IBA PRETO, ŽE PRED NIMI KĽAČÍME." __ Detektívka priamo nad Mozartovou mŕtvolou, snažiaca sa prísť nato, kto vlastne zabil slávneho skladateľa. V porovnaní s ,,Amadeom" tu máme podobnú dejovú kostru založenú na retrospektívach a záverečnej katarzii, každopádne, hoci sa porovnanie - aj pre totožné obdobie výroby oboch filmov - ponúka, dá sa to iba ťažko a zakaždým vyjde z tohto súboja víťaznejšie Formanovo veľdielo. Slovenskí herci sú tu obsadení do vedľajších úloh (Chudík ako Haydn), film sa zato môže popýšiť výborným dabingom (výbornému Arminovi Mueller-Stahlovi len dopomohol svojím hlasom Štefan Kvietik), ktorý aspoň z časti zakrýva jeho ťažkopádnosť s nepotrebnými odbočkami (slobodomurárska línia) a preto je 90 minútová stopáž tak akurát. Možno si Luther uvedomoval, že americkú verziu nebudú môcť československí diváci istý čas vidieť, a preto im ponúkol takúto skromnejšiu alternatívu (pochovávanie do hrobu je však prakticky identické). Preto možno povedať, že nejde o úplne zbytočný film, len o iný pohľad. A je veľmi dobre, že sa na televíznych obrazovkách objavuje iba sporadicky. (271. hodnotenie, 14. komentár k filmu) ()
Zabudnite na Mozarta si nezaslúži byť zabudnutý len pre kolosálny tieň veľkého brata (Formanovho Amadea). Jeho strohé inscenačné spracovanie len ťažko môže konkurovať Formanovmu veľkofilmu. Lutherov Mozart je o výbornom námete, scénari a postavách. Kde by tak asi zobral v Československu kapitál na nejakú veľkolepú výpravu a kostýmy? Táto jeho strohosť je plusom aj mínusom zároveň. Mne sa páčila patina bez príkras. A scénar je plný silných myšlienok pridržiavajúcich sa historických faktov s akcentom na naozaj výborný záver. Nezabudnite na Mozarta! Nezabudnite na Zabudnite na Mozarta! Malý veľký film❗ ()
Chce sa povedať, nezabudnite na Zabudnite na Mozarta a vcelku to sedí. Na televízny film prekvapivo prepracované po všetkých stránkach. Vidíme vedľa seba špičku našu hereckú špičku v spoločnosti takého Armina Muellera Stahla a ďalších nemeckých hercov. Vizuálne film pripomína Chytilovú alebo Hertza, ale najmä každý bude hneď porovnávať s Amadeom. To by bolo nespravodlivé, na ploche 122 minút totiž Luther nemohol ísť do hĺbky postáv, skôr len ilustruje dobu a spoločenskú situáciu, s pomocou hercov to ale stačí. Tí skvelo spĺňajú požiadavky svojich typov, všetci sú bez výnimky nesympatickí. Plusom je fakt, že väčšina z nás tento film videla kedysi dávno v tv a ihneď ma trklo pri scéne s Mozartovým psíkom a jeho kopancom, vtedy som bol z toho dosť na vetvy. Ešteže sa mu hneď ospravedlnil. ()
Galerie (12)
Zajímavosti (4)
- Zo slovenskej verzie museli vystrihnúť vetu „Súčasná politická situácia nám nedovoľuje..." pretože cenzor tvrdil, že evokuje aktuálny politický kontext. (Raccoon.city)
- Režisér Miloslav Luther bol prekvapený, keď objavil svoj film vo videopožičovni v New Yorku. (Raccoon.city)
- Film sa natáčal v lokalitách Bratislava, Praha, Litomyšl, Milotice a Buchlovice. (dyfur)
Reklama