Režie:
Richard RushKamera:
László KovácsHudba:
Ronald SteinHrají:
Susan Strasberg, Dean Stockwell, Jack Nicholson, Bruce Dern, Adam Roarke, Max Julien, Henry Jaglom, Linda Gaye Scott, Garry Marshall, John 'Bud' Cardos (více)Obsahy(1)
Jennie přijíždí do San Franciska, aby našla svého bratra, hipíka Stevea. V jedné kavárně se setká se Stoneym, který jí pomůže brášku hledat. Stoney jej totiž zná z doby svých pokusů založit rokenrolovou kapelu. Stoney a jeho kamarádi pak promění tradičně vychovanou dívku v pohodovou a přitažlivou "dceru květin" a spolu s hipíkem Davem hledají Stevea v psychedelických zákoutích hippie komunity v Haight-Ashbury. Davea ale srazí a zabije auto, když v drogovém opojení bloudí po ulicích. LSD, marihuana a celkově dobré i špatné stránky životního stylu hippies jsou v tomto snímku vykresleny přesně a bez despektu či naopak glorifikace. Soundtrack k filmu je pak přímo hudebním klenotem, na němž nechybí ani mezinárodní hit "Incense and Peppermints" skupiny Strawberry Alarm Clock, jenž v listopadu 1967 ovládl hitparády. Dále přispěly kapely Seeds, Storybook nebo Cryque Boenzee. Toto vydařené svědectví jedné éry v režii Richarda Rushe produkoval Dick Clark, jenž bývá označován za nejstaršího teenagera na světě. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (7)
"Ježiš povedal- existujem v kocke cukru!" napíše brat na pohľadnici sestre a tá sa ho vyberie hľadať do raja hipíkov - San Francisca. Narazí na psychedelickú rock skupinu, zapadne do ich sveta a nakoniec uletí na tripe. Film popri poukázaní na bezstarostný život v rozťahaných nápisoch a farebných víziách o zjednotenom vesmíre, kde vládne mier a láska, zároveň dvíha varovný prst pred užívaním psychedelík. Perspektíva takéhoto spôsobu trávenia času: život na smetisku alebo v squate so švábmi, neznámymi ľuďmi, neutešenou hygienou a veľmi nestálymi vzťahmi. Často v ohrození života, či už trvalým narušením mysle (jurodivý brat s pomätenými náboženskými vnuknutiami) alebo vplyvom zlého zážitku (takzvaného bad tripu). Vzhľadom na to, že celku chýba nejaká jasnejšia myšlienka, snáď s výnimkou poukázania na atmosféru doby. No deti kvetov sú tu vykreslené skôr ako frackovia a ich životný štýl pôsobí dojmom unavenej zábavky nudiacej sa starnúcej omladiny a mužov stredného veku. Polozabudnuteľná záležitosť, no ak chcete vidieť Jacka Nicholsona s copom alebo sa nadchýňate kvetinovými ideami - niet čo váhať! ()
Haight Ashbury v době největšího rozkvětu = dozajista největší devíza tohoto psychedelií prodchnutého díla. Právě v Psych-Out je ono zachycení doby, místa, sociální a hudební kultury to nejdůležitější, na čem stojí a padá kvalita celého filmu. Zápletka je vedlejší. Pro odpůrce "špinavých hipíků" bude tohle ovšem utrpení. Pro mě je to naopak pastva pro oči. ()
No keby sa nejednalo o jednu zo skorších väčších Nocholsonových rolí, asi by film okolo mňa veľmi rýchlo prefrčal ako mnoho filmov zobrazujúce toto obdobie. Časy lásky, mieru, marihuany a bezstarostného života hippies, ktorý sa mi znova nedostal pod kožu. Občas nejaká haluzná zhúlená situácia, zdrogovaný vtip, pár smiešne vážnych posolstiev o mieri, trošku pozvoľne zdramatizovaný koniec a zajtra už nebudem vedieť o čom film bol. Ale hlavné je, že kým som ho pozeral, tak som sa až tak nenudil. 55%. ()
Vzhledem k mojí náklonnosti k mládežnickým hnutím 60.let dávám 4 body, ale i celkově vzato ten film neni tak špatnej. Chvílema stupidní dialogy a ne vždy přesvědčivý herecký výkony (hlavně Jack coby kytarista se nepoved´, jinak je ovšem jeho výkon v pořádku, s tím správným charizmatem, za který ho všichni milujem) jsou vyvážený sdělením díla, který neni hloupý, dále skoro dokumentárním stylem zachycujícím skutečnou atmosféru na Haight Ashbury v San Franciscu, dobře vybranou muzikou (zejména Strawberry Alarm Clock) a kamerou Laszla Kovacse. Vůbec nechápu českej název filmu. A ještě, kdo pozná Bruce Derna, aniž by si přečet´ titulky? ()
Berte to od začiatku ako guilty pleasure a zabavíte sa. Amatérčina ako prasa, občas strašné dialógy, kde hippies stále dokolečka opakujú make peace no war a v centre toho jedno celkom normálne hluchá dievča. Zase sa mi ale páčil Rushov prístup k hippies, nie je to iba ich oslava, oni boli proste lenivé bzdochy a z filmu vám sympatickí nebudú. To ale ani "normálna" spoločnosť. Film by sa nestratil na prehliadne zlých filmov a mal by tam úspech. Objektívne za dve, ale je to občas zábavné a nie je to nuda. ()
Galerie (31)
Photo © Metro-Goldwyn-Mayer
![Podlomená vůle - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/164/674/164674578_0032b9.jpg)
Zajímavosti (9)
- Střih režiséra Richarda Rushe měl 101 minut a producenti ho sestříhali na 82 minut, což byla verze, kterou v roce 2003 vydala na DVD společnost Fox Video. 98minutová verze byla použita na VHS vydání společnosti HBO Video. Dne 17. února 2015 byl na DVD a Blu-ray vydán 101minutový režisérský sestřih. (Terva)
- Jack Nicholson napsal skript příběhu. Režisér Richard Rush jej však považoval za moc experimentální pro běžná kina a scénář předělal. Nicholsonovi však zůstala role Stoneyho, kterou si napsal sám pro sebe. (Terva)
- Původní název filmu byl The Love Children, ale na žádost distributorů, kteří se obávali, že by si diváci mohli myslet, že jde o „film o parchantech“, byl název změněn. Producent Samuel Z. Arkoff přišel s novým názvem Psych-Out na základě nedávné úspěšné reedice filmu Psycho (1960). (sator)
Reklama