Obsahy(1)
Rod Baskervillů je proklet. Od doby, co psi bezbožného, násilnického sira Huga uštvali tu nebohou dívku, jejíž nevinnosti se Hugovi zachtělo, od chvíle, co ten ďábelský pes prokousl jeho hrdlo, visí nad touto rodinou prokletí násilné smrti. Přízrak děsivého zvířete se prohání po blatech a nikdo z Baskervillů mu neunikne. A zdá se, že na této pohádce, jak se o dávné legendě poněkud pohrdavě vyjádří Sherlock Holmes, přece jen něco bude. Proč by jinak na tváři sira Charlese, jehož mrtvé tělo bylo nalezeno před branou rodinného sídla, utkvěl tak zoufalý výraz hrůzy a děsu? Proč a před kým by utíkal? A proč by poblíž jeho mrtvoly byly objeveny stopy obrovského psa? Sherlock Holmes je ovšem mužem moderní doby a v záhady a nadpřirozeno nevěří. A se sebedůvěrou sobě vlastní je přesvědčen, že se mu podaří ochránit nového majitele před vším, co by mu mohlo hrozit. Jenže nehostinná blata, uprostřed nichž se rozkládá baskervillské panství, ještě nevydala všechna svá tajemství. (Česká televize)
(více)Recenze (80)
Tvůrci se víceméně věrně drží předlohy, což se moc často u Baskervilla nestává. Herecké výkony jsou také slušné a atmosféra? Nevím, proč to všem přijde málo hororové, já tento příběh nikdy za horor nepovažovala. Pro mě klasická Doylova detektivka s přidanou "mlhou na blatech." ()
Jedna z nejlepších holmesovek, které je těžko něco vytknout. Jeremy Brett je na roli slavného detektiva naprosto skvělý, E. Hardwicke rovněž splňuje mou představu Watsona. Sir Henry je správně aristokratický, Stapleton správně záhadný a padoušský... Snad jen příběh už je chronicky známý a přece jen se nejedná o žádný velkofilm, takže jsou to jen ****. ()
Jednoznačně nejvěrnější adaptace knihy. Tvůrci se vyhnuli snahám upravovat děj a přidávat nebo ubírat postavy, což jim slouží ke cti a filmu je jen ku prospěchu. ()
Chcem či nechcem tento snímok musím porovnávať s rovnomennými snímkami, kde hlavnú úlohu stvárnili Ian Richardson respektívne Peter Cushing. Tento snímok obsadzuje pekné tretie miesto (posledné) a Jeremy Brett ako Holmes je najslabší Holmes a nielen v tomto snímku. ()
Sklamal ma tento film o Sherlockovi, a to veľmi. ()
Nech sa na to pozerám, ako pozerám, ide o najvernejšiu a najkvalitnejšiu adaptáciu slávneho románu slávneho autora so slávnym detektívom v hlavnej úlohe a jeho slávnym komparzistom - doktorom po boku. Nech si hovorí kto chce, čo chce, J. Brett bol najlepší a najvierohodnejší predstaviteľ S. Holmesa v kinematografii. Kam sa naňho hrabe Downey Jr... Tento herec dodal postave charizmu a ten správny šmrnc. ()
6/10 ()
Opäť veľmi dobré klasické spracovanie príbehu Sherlocka Holmesa s dobrou produkciou a veľmi dobrými hereckými výkonmi. Jeremy Brett po druhý krát stvárnil veľkého detektíva tak ako ho poznáme odjakživa. Zahĺbeného, sebastredného a väčšinou mrzutého gentlemana. Film od počiatku stavia na atmosfére prostredia, hmlou zahalených vresovísk, ktoré vyvoláva obavy presne tak ako si ho pamätám z čítania knihy. Samotného psa však v jeho strašidelnej podobe ani poriadne neuvidíme. Samotný dej je štandardná detektívka s klasickými dobovými rysmi. 75% ()
knihu miluji, film toleruji... ()
Takovou sbírku nesympatických ksichtů jsem už dlouho neviděl. ()
Jeremy Brett je nepochybně ten nejautentičtější představitel Sherlocka Holmese, nicméně tady tomu chybí nějaký spád. Je to sice dobře zpracovaná předloha, ale chybí tomu jakási akce a má to celkem dost hluchých míst. ()
Přišlo mi to poněkud slabší a to především kvůli trikově nehezky udělanému psovi. Přece jen knižní předloha je tak známá, že film musí být výjimečnější než obvykle, aby uspěl lépe než lepší 3*. ()
Tohle se Doylovi povedlo natolik, že se to snad ani nedá zkazit. Tato adaptace je povedená přinejmenším stejně jako ta z roku 2002 nebo ta ze série BBC. ()
Známý příběh, není špatný a zpracování celkem slušné. 65%. ()
2021-06-28*[2010-05-12] * Přestože jsem Baskervilla nečetl a viděl jen jedinou adaptaci někdy v osmdesátých letech, překvapivě hodně jsem si z něj pamatoval, takže jsem si toto ztvárnění lépe užíval díky tomu, že jsem věděl co přijde, ale ne úplně přesně, takže o překvapení nouze nebyla, ale ani jsem natápal. Film se mi líbil, měl pěkný nádech hororové atmosféry. Závěr mi přišel poněkud ukvapený. Také bylo zvláštní, že už dobře půl hodiny před koncem víme, kdo je vrah. Navíc se dopustil podvodu z pohnutek, které nebyly nijak vysvětleny (aspoň já to nezachytil). ()
Očividně televizní možnosti prostě nedovolují vybudovat ten správný dojem temné atmosféry, takže jedna z hlavních devíz příběhu padá. Ani Jeremy Brett tady není nijak extra výrazný. Napětí nulové, akce mizerná, gradace žádná, noční scény studiové. Věřím, že filmaři dělali co mohli, ale to, co vystačí ke zpracování řadových povídek, ke zfilmování takto náročného příběhu prostě nestačí. ()
Vrrrrr.....vrčí svítící čokl. Brrrrrrrr.....říkám já, při pohledu na blata, na kterých se odehrávaly nejdůležitější části snímku Pes baskervillský. Kdysi dávno jsem četl knihu Arthura Conana Doyla a viděl ještě jednu verzi tohoto příběhu o prokletí rodu Baskervillů a byl jsem jím doslova nadšen. Se zatajeným dechem jsem hltal až hororový detektivní příběh, oči se mi mihotaly (při čtení knihy) po řádcích textu, zorničky se mi rozšířily (při sledování TV) nejen během útoků psa na již zmíněných blatech. Byl jsem zvědav, jestli sir Charles Baskerville přežije pečlivě naplánovanou vraždu, ale především mne vždycky bavilo sledovat při práci slavného detektiva Sherlocka Holmese (Jeremy Brett) a jeho přítele Dr. Watsona (Edward Hardwicke), které jednoho dne navštívil Dr. Mortimer (Alastair Runcán). Ten je informoval o záhadné smrti svého pacienta Charlese Baskervilla, jehož předek Hugo kdysi unesl jednu dívku a která mu ale utekla z jeho zámku. Zhýralý šlechtic ji pronásledoval až na zrádná vřesoviště čili blata, kde jej zabil velký černý pes. Šelma se od té doby stala prokletím rodu Baskervillů a další obětí se měl stát synovec Henry (Kristoffer Tabori), který do Londýna přijel z Ameriky, aby převzal dědictví. Děj pokračoval příjezdem Watsona, Mortimea a Henryho na rodové sídlo v jihozápadní Anglii, kde se k mé spokojenosti do události zapojila ona mnohokrát zmíněná blata a mlha, která je s příchodem večera zakryla nepropustným hávem. Holmes zůstal v Londýně, čímž vlastně vnesl jakési malé zmatení do mé hlavy. Postupně se k hlavní linii příběhu začaly připojovat vedlejší události, jako například útěk vraha Selden (William Ilkley) z vězení a seznamování se se sousedy z okolí zámku. Mezi nimi byla také lovec motýlů Stapleton a jeho sestra Beryl (Fiona Gillies), nádherná to žena. Každopádně se do ní zamiloval také sir Henry a od té doby události nabraly na obrátkách, vše se ještě více zamotalo, zemřel další člověk a .....Další děj prozrazovat nebudu, abych vás nepřipravil o napětí, které doslova vystupovalo spolu s mlhou do našeho obýváku, brrrrr. Podle mého názoru je tento příběh jedním z nejlepších o Sherlocku Holmesovi a jeho případech, přičemž mi nejvíce imponovala ona tajemná atmosféra zamlžených vřesovišť staré dobré Anglie. Jen mi trochu chyběl Martin Shaw, kterého jsem znal ze seriálu Profesionálové, jež si ve verzi z roku 1983 zahrál sira Henryho a Glynis Barber, kterou jsem vídával v seriálu Dempsey a Makepeaceová a strašně moc se mi tehdy líbila. Přesto velmi rád uděluji filmu Pes baskervillský čtyři blaťácké hvězdy ****. ()
Velice povedena adaptace. ()
Petike, Nut, Finskej a vojaksvejk: Souhlas s vašimi recenzemi. K lukasd: Doporučuji shlédnout seriál a počáteční díly s Brettem, kde byl jako střízlík, ačkoli ani zde není nijak obézní. Pozdější nárůst kil, které mu výrazněji přidaly na věku, pak byl bohužel způsoben léky, které musel užívat a k jejichž vedlejším účinkům patří právě přibírání na váze a zadržování vody. Nebylo to tedy jeho vinou, proto mi výtka ohledně váhy připadá tak trochu nefér. K filmu: Předlohu jsem si pamatovala jako ohromně strašidelný příběh, u kterého jsem se při četbě bála. Ovšem to mi bylo devět. Po přečtení v dospělosti konstatuji, že jde o normální Doylovu detektivku s dobrou atmosférou a trochou té mlhy a Watsonových barvitých popisů krajiny navíc, a nikoli laciný horor, který tolik postrádají někteří recenzenti. Rozhodně tedy nejde v případě tohoto snímku o žádný kvalitativní propad v rámci této vynikající série. Atmosféra zde funguje dostatečně, začátek i některá jiná místa jsou ponurá až až, blata ve dne přesně tak normální pěknou krajinou, kde by člověk neočekával žádnou hrůzu, jak je Watson popisuje, a délka Holmesovy nepřítomnosti ve skutečnosti odpovídá knize. Jediné, co lze vytknout, je možná poněkud malý pejsek v závěru, nevěrohodná jizva na trestancově čele (Seldonova operace v textu zmíněna není), natáčení na jaře místo na podzim a tak trochu absence proslulé krásy madame Stapletonové (poslední platí i pro Lauru Lyonsovou, ale to je konečně věc vkusu). Odchylky od předlohy v podobě spojení dvou návštěv Henryho Baskervilla u Holmese a dvojí návštěvy madame Lyonsové v jednu či zapojení dr. Mortimera do pátrání po muži ve skalách a podplacení grimpenské pošty jsou zcela zanedbatelné a naprosto logické vzhledem k ději i délce románu a celkové stopáži i spádu filmu. V tomto směru maličko zamrzí snad jen absence lehce vtipné scénky s londýnským drožkářem a též Lestradea v závěru, byť jeho nahrazení dr. Mortimerem bylo z pohledu filmu opět pochopitelné. Jinak jde o zpracování téměř doslovné, často odpovídající knize do detailu jak co do dialogů, tak i popisů prostředí. Pár případných technických nedostatků pak lze připsat na vrub televizní tvorbě, která holt svědčí spíše krátkým povídkám než celovečernímu filmu a co do času a finančních prostředků věnovaných na výrobu nemůže stačit na hollywoodskou produkci. Filmaři se navíc při natáčení této epizody potýkali se značným okleštěním finančních prostředků ze strany televize Granady. Přesto je většina filmu natáčena v exteriéru a na skutečných blatech. Interiéry jsou rovněž skutečné a Baskerville Hall je večer a za špatného počasí přesně tak pochmurným sídlem, jak má být. Když uvážím všechna zmíněná fakta a skutečnost, že Brett je ,, jen“ nejlepší a nejvěrohodnější Holmes, jaký kdy po plátně chodil, a tato adaptace je ,, jen“ věrným zpracováním předlohy, bez křečovité a pro mne tak mnohdy směšné snahy o drama typické pro některé jiné adaptace (a bohužel leckdy též pro jiné herecké protagonisty) i bez nesmyslných zásahů do obsahu stejně jako bez hollywoodského kýče co do rekvizit a interiérů, tak mi z toho tato verze pořád vychází jako vítěz. Navíc svým realističtějším charakterem Holmesovi vlastně odpovídá mnohem více. Kdybych měla použít nějaké srovnání, tak verze s Jeremy Brettem by byla příběhem Psa baskervillského, jak se skutečně odehrál, zatímco ostatní hororově laděné verze by byly příběhem přikrášleným všemi těmi senzaci vyvolávajícími malichernostmi, které jsou podle Holmese pro Watsonovo psaní tak typické a kterým k jeho nelibosti dávají jeho čtenáři (a jak vidno i diváci) přednost před chladným logickým pojednáním. Já se tedy v souladu s velikým detektivem přikloním k věcnému konstatování faktů a udělím 5 hvězdiček, neboť ,, crime is common, logic is rare.“ () (méně) (více)