Obsahy(1)
Príbeh Alenky v ríši divov, ktorá prežíva dobrodružstvá vo fantastickom svete... (matriosa)
Recenze (39)
Aby člověk vůbec pochopil tento krátkometrážní snímek, je důležité, aby četl, popř. alespoň znal děj knihy Lewise Carrolla - Alenka v kraji divů. Celá kniha se samozřejmě do osmi minut nevešla (to už by se opravdu jednalo o slušné dada), příběh je proto odvyprávěn jaksi zkratkovitě.. Dalším důležitým subjektem je hudba. Alice in Wonderland je němý film a existuje k němu mnoho hudebních podbarvení. V závislosti na hudbě také vyznívá výsledný snímek - já viděl Alice jak němou (opravdu nudná záležitost), tak se 3 různými hudebními doprovody (nejlépe pro mě vyzněla hudba Karla A. Brummera, jenž vytvořil něco dost psychedelického na to, aby v těch osmi minutách byla divákovi nabídnuta vskutku zajímavá atmosféra). Úroveň technického zpracování je otřesná, člověk by si mohl říct, že v roce 1903 by ani nemohl chtít nic více, ale třeba Le Voyage dans la Lune George Mélièse, které vzniklo dokonce o rok dříve, je na tom daleko lépe.. přesto tuto variaci na Alenku nedegraduji na něco špatného a všem doporučuji. ()
Ve své době prý nejdelší britský snímek, který do té doby vznikl. Původní verze mohla mít 10-12 minut. Alenka následuje bílého králíka do díry, potom se zmenšuje a zase zvětšuje, setká se s královnou a nakonec se probudí. Z dnešního pohledu nekoukatelné pro své statické záběry, a hlavně snahu předvádět obrázky spíš než vyprávět (příběh je zprostředkovaný mezitituky). To samozřejmě nemůže být hodnotícím kritériem. S přihlédnutím k době vzniku se musí konstatovat, že nic moc dějovějšího a pro dnešního diváka srozumitelnějšího nevznikalo, a že se jedná o film v podstatě průkopnický, a na svou dobu tedy celkem významný. ()
Němá verze Alenky v říši divů. Má dvanáct minut, asi tři minuty a něco se nedochovaly. Knize je v rámci možností osmiminutovového prostoru docela věrná a celkem přesně zachovává její bizarně infantilní atmosféru, o takové té infantilní, surrealistické, sraztejíhlavové morbiditě ani nemluvě. Nejvíc mně na tom štvalo, že první dvě slova titulků zní: "Alice dreams". Bortí se tím celý složitý systém, jakým se v knize mísí představa a skutečnost. Zvětšování a zmenšování Alenky pomocí perspektivy a vůbec triky na podobné úrovni působí na diváka 21. století divně, většina filmu má dost jevištní atmosféru, ale graficky je její bizarnost podaná znamenitě. Děj je hodně zkratkovitý, takže bez znalosti knihy nebo aspoň příběhu ho pochopíte asi jen stěží, ale mně to nějak nevadilo. Film využívá technik, které vytvořil Mélies, jde o jeden z prvních fantasy snímků. Jak to hodnotit si tentokrát nejsem úplně jistý. Dal bych čtyři hvězdičky, protože po grafické a dějové stránce je to hezké a protože to je Carroll, ale možná i tři nebo dvě, protože technické provedení není moc dobré a naivní dětskost knihy je dost přehnaná. Také Králík má oproti knize i celkové logice příběhu trochu moc prostoru a ubírá místo třeba Královně nebo Kočce Šklíbě... (přijde vám, že jsem hnidopich? ano, ale tady jde o Alenku!). Na druhou stranu, za brilantní kočku Šklíbu, zajíce Březňáka s jejich věčnou svačinou a Královnino procesí s kartovými lidmi bych měl hodnocení trochu zlepšit. Naštvala mně také úplná abscence Paželva coby mého alter ega, to ale není vina autorů, ale důsledek zubu času. Rozhodně lepší, než ten hnus, který si dovolil na stejné téma vyblít Disney. Na hraně mezi třemi a čtyřmi hvězdičkami, nakonec tři. http://www.youtube.com/watch?v=B0Mvcqdy32w ()
Zajímavé hlavně jen z důvodu, jak se točily filmové efekty v roce 1903. Jestliže nevíte příliš o původní předloze, tak vám tohle dílo nic moc neřekne, co se děje vlastně není vůbec zjevné. Nejzajímavější je Alenčino zmenšování a zvětšování. Rozumím době vzniku a podmínkám, ale přesto to celé působí, jako kdyby si to natočila banda fandů doma, kde na dveře jednoduše rozhodily tmavou plachtu a v nějaké zámecké zahradě. Jen na průvod karetních dětí si půjčili asi osazenstvo nějakého sirotčince, nebo tehdejší obdoby mateřské školy. O hereckých výkonech toho moc nelze říct, neboť slyšet není nic a vidět kvůli nekvalitě taky téměř nic. Celé to působí toporně a i na dobu vzniku amatérsky. ()
Pozoruhodný film z doby před 118 lety. Sledoval jsem ho na Youtube (odkaz zde: https://www.youtube.com/watch?v=J-R6mdgqyJk). Barevná verze, s velmi dobrou sytostí a kvalitou barev, dodala filmu velmi realistický pohled v určitých chvílích. I na dnešní dobu zajímavá podívaná, sice z původního filmu zbyla jen polovina, v určitých částech dost silně požkozená vlivem stáří a zřejmě špatné úschovy v archívu, ale příběh jako takový si jistě domyslí každý. Kvůli logické absenci mluveného slova byl film doplněn obrazy textu, a také klavírní hudbou, v případě této ukázky velmi slušnou. Oblíbený prvek této doby, střih, musel ve své době každého diváka šokovat, dnes je spíše jakousi úsměvnou nostalgií, i když i dnes je někdy používán. Speciální efekt, kocour vložený do keře na motivy setkání Alenky s mluvícím kocourem se širokým úsměvem a častým záhadným mizením, byl rovněž na dnešní dobu spíše komediální a podivný. Snad nejlepší scénou celého osmiminutového filmu je "THE ROYAL PROCESSION" v oblasti 6:08 - 7:18, kdy před Alenkou prochází průvod královny s jejím kartovým vojskem. Právě v této době má tato ukázka mimořádně kvalitně utvořené barvy jak na symbolech karet, tak i v okolí Alenky. Představivý divák se do této scény může vžít a přestavit si být v ní, jako já sám, do doby počátku 20. století. Najkvalitnější film z tohoto období. Jelikož se jedná o specifickou formu tvorby, dávám 95 procent a 5 hvězd. ()
Zajímavosti (2)
- Pes v tomto snímku byl rodinným mazlíčkem rodiny Hepworthových, jmenoval se Blair, a vidět jsme ho mohli i ve slavném Hepworthově snímku Rescued by Rover, kde září právě v roli Rovera. (JayZak)
- Jedná se o první filmovou adaptaci knihy Lewise Carola. (Kmotr76)
Reklama