Režie:
Miroslav CikánScénář:
Marie MajerováKamera:
Jan RothHudba:
E. F. BurianHrají:
Jiří Dohnal, Josef Mixa, Vladimír Petruška, Zdeněk Kryzánek, Vladimír Šmeral, Oldřich Lukeš, Marie Vášová, Jan Pilař, Jiří Sovák, Karel Richter, Stanislav Bruder, Bohuš Rendl, Květa Fialová (více)Obsahy(1)
Český barevný film, natočený podle námětu národní umělkyně Marie Majerové. V posledních dnech války bombardují americká letadla závod na výrobu synthetického benzinu v Sudetech. Naši pracující stojí potom před obrovským úkolem vybudovat na místo trosek nový závod a zahájit výrobu. Jejich úsilí skutečně přináší ovoce. Po nesmírných obětech se Stalinovy závody rozjíždějí naplno, což ovšem neradi vidí konkurenti v zahraničí a snaží se pomocí reakce v našich zemích likvidovat výrobu umělého benzinu. K dosažení svého cíle používají sabotáží, parlamentních komisí i demagogického přesvědčování veřejnosti. Únor znamená však konec jejích nekalých rejdů. (Filmový přehled)
(více)Recenze (67)
Inženýr chemie Lilly Burdová se pěkně vybarvila, nikdy nevěřte ryšavým ženám! Co se týče historie, tak to, že Američani ke konci války cíleně bombardovali průmyslové závody, které měli spadnout do sféry vlivu Sovětů, to není komunistická propaganda ale pravda pravdoucí. Bylo mi divný, že tam hned po válce začli komouši neomezeně hospodařit a že se chemička pojmenovala Stalinovy závody, když tady přece ještě nebyl socialismus. Ale gůglením jsem zjistil, že to tak opravdu bylo. Jak se vyvíjel název v čase => 1939 - 1945 - STW-Sudetenländische Treibstoffwerke Maltheuren; 1. květen 1945 - Československá továrna na motorová paliva, akciová společnost se sídlem v Litvínově; 1.1. 1946 - úředně potvrzen název Stalinovy závody, n. p. Záluží a až v roce 1975 se začal používat název Chemopetrol. ()
Reakcionáři, Američané a zbohatlíci nemají šanci. Dělnický lid v čele s Klémou se už o vše postará. Propaganda na úrovni. ()
Je to blbina, ale humorná. Člověku je líto těch herců - Boháč, Hanus, Šmeral - ten je opravdu tragický. Úsměvná je "kreace" Josefa Hlinomaze na půdě parlamentu coby rozhořčeného poslance. A Dohnalova výslovnost slova "reakce" - to nemá chybu. ()
Velmi slušná čená komedie, Marie Majerová dobře věděla, kdo je hrozbou míru! Navnadí už scéna z úvodu, kdy rádio hlásí příjezd amerických tanků na pomoc Československu, soudruzi u rádia nevěřícně kroutí hlavou ("tomu nevěřím!"). Pak se hlasatel opraví, jedná se o sovětské tanky, pak teprve propukne oprávněná radost. ()
,,Komunistická strana nám dala směrnice. My jsme vypracovali plán. Teď už jen přiložit ruku k dílu a ukázat, že jsme tvůrčími komunisty!“ Řádně akční úvod, kdy Rudá armáda osvobozuje naši vlast je později nahrazena vesměs nudnými záškodnickými akcemi zlé a imperialistické kliky v Ženevě. Na to odpovídají hloupě naivně budovatelští pracovníci schůzováním a výborováním, takže z nudy se divák jen tak nedostane. Když už člověk myslí, že nemůže být hůř, shlédne vystoupení lidových tanců a následně je konfrontován s parlamentním jednáním. Nebýt několika nechtěně vtipných a hloupých hlášek, bylo by sledování tohoto braku naprostým utrpením. Takto to bylo pouze utrpení. ()
Celý film na:Česká filmová klasika https://www.youtube.com/watch?v=abkP6jHGdg8 ()
Tak se všichni hodíme do klidu... Film je to povedený a leccos, co se v něm praví, je pravdivé. ()
Nemůžu dát odpad, protože je to barevné a hýbe se to. Navíc že je to hnus, o tom žádná, ale nepřišlo mi to špatně natočené a to by se zde asi mělo hodnotit, ne? Ale jinak je to naprosto zbytečný a pravdu překrucující žvást. Vždyť to už muselo přijít pitomé i lidem tenkrát v kině?! A pořád jsem přemýšlel, jestli p. Dohnala tak dobře namaskovali a nebo byl v roce 53 už tak tlustý, že mohl hrát Klému. :-) ()
Odpad ze všech nejhorší,nechápu co tam sakra ten Sovák dělá..... ()
Bizarní vrchol propagandy. Jde spíš o žánr komedie. Nejlepší hláška: "Ideální terén pro stalinské lyžaře!" ()
Neuvěřitelná sračka která byla tak strašná už v době svého vzniku že to raději ztahli z kina udělali dobře. -100% ()
Budovatelský film prolezlý komunistickou propagandou. Pojednává se zde o budování Stalinových závodů v Záluží. Ty jsou mou srdeční záležitostí. Jednak odjakživa sponzorují v Litvínově hokej a druhak v nich už takřka 30 let dělám. Samosebou, že ne v době, o které pojednává Výstraha, ale ty reálie mi jsou blízké a nebýt ve filmu té politické linie a kdyby z něj komunistická propaganda netryskala proudem, tak bych možná ještě jednu hvězdu přihodil. ()
Agitka jako hrom. Blbina jak noha. Ptákovina na entou. Vyberte dle potřeby a nehodící se škrtněte. Myslím tím myšlenkovou ideu. Ale přejel jsem jen dva krát a vydržel do konce. Takže to zase taková volovina asi nebyla? Měl by se zde hodnotit film, jako takový a ne že je to reklama pro komanče. Proč se nepoučit jak jsme byli blbý národ. (Byli??). Takže za 20%.201208268308/8320 ()
Film byl historicky zajímavý a mě zajímá historie. A tohle bylo docela koukatelné. ()
Film, který mne moc nezaujal, začátek vypadal zajímavě, ale zvrtlo se to v lacinou propagandu. Hodnocení: 25 % ()
VÝSTRAHA 1.0. - ÚVOD Film má propagandistické tendence snad ve všech oblastech jeho výroby, od scénáře Marie Majerové, přes hudbu Emila Františka Buriana, herecké výkony až po výtvarnou stránku filmu, kterou měl na starosti Vladimír Mácha. Režii Miroslava Cikána samozřejmě nevyjímaje. Děj filmu Výstraha je časově vymezen lety 1945 - 1948. Hlavní postavou filmu je továrna na výrobu benzinu (Stalinovy závody) a dělníci, kteří v ní pracují: Za okupace jako poddaní, po válce jako „majitelé“. Převážná část filmu názorným způsobem popisuje snahy politických odpůrců KSČ (Strana národně sociální) a zločinecké organizace (podřízené USA) o likvidaci Stalinek, přes různé agenty a sabotéry. 2.0. - „MY A ONI“ - Základní rozdělení postav v poúnorovém českém filmu (podléhajícímu socialistickému realismu a diktátu strany) je zde podáno čitelně a přehledně, aby divák neměl sebemenší pochybnosti. 2.1. - „MY“ (kladné postavy) Partička dělníků a kamarádů kolem Trnky (Josef Mixa), Drnce (Jiří Sovák), Vaňka (Zdeněk Kryzánek) a Ondrové (Marie Vášová). Spolu pracovali ve Salinkách za Protektorátu, spolu se zbraní v roukou bránili svoji továrnu před zlotřilými američany, spolu působili v závodní radě, spolu zakládali milici na obranu před reakčními živly a konečně spolu také Stalinky dovedli do bezpečí znárodněného průmyslu. Sovětská armáda a její představitel kapitán Savčenko (Ervin Zolar) - skromný osvoboditel, bodrý, ale naprosto nic konkrétního neříkající, ekonomicko-politický rádce s vizáží malého prasátka na vratkých nohou, nasoukaného do uniformy. Klement Gottwald - v titulcích filmu je uveden jako první, ač se ve filmu objeví jen dvakrát a krátce (podle soudružských zvyklostí a diktátu kultu osobnosti je ale jeho role naprosto zásadní). Gottwaldův (hraje ho Jiří Dohnal) výrok o práci ve Stalinových závodech („dílo míru - výstraha pánům“) dal vzniknout samotnému titulu filmu. 2.2. - „ONI“ (záporné postavy) Němečtí okupanti - jsou zobrazeni jen v situacích, kdy musí vyklízet pole a snaží se zmateně utéct před lynčujícím davem pracujících. Příslušníci zločinecké protisocialistické organizace (s centrálou v Ženevě) a agenti na ně napojené v Československu jsou vykresleny tendenčně a schematicky - jediné vlastnosti, které z nich na první pohled bijí do očí jsou: naprostá bezcharakternost, nejhrubší cit pro vykořisťování dělníků, téměř profesionální záškodnictví a nejhlubší opovržení pro socialistické zřízení. (Je až s podivem, že tyto postavy, navzdory tomu, jak jsou zobrazeny, např. nikdy nemluví vulgárně, což spíše přikládám chybějícímu realismu filmu a dobovým konvencím). Americká armáda - vlastně strůjci všeho zla, kteří na sklonku války Stalinky bombardovali, snad jedinou jejich motivací z doby jejich působení v Československu je zabrat co nejvíce území a průmyslu. 2.3. - KARAS Zpočátku je prezentován jako „stará struktura“, jako nesympatický příživník (hlavně způsobem vystupování u náboru pracovníků a u dobrovolné brigády), ovšem po tom, co byl málem zneužit k sabotáži, stává se novým a lepším - socialistickým člověkem. Tvůrcům a straně tato postava posloužila jako příklad toho, že soudružská solidarita a socialismus vůbec, má tu moc předělat v nového člověka prakticky kohokoliv, kdo je jen trochu lidský. 3.0. - PROPAGANDA Propaganda a výchova jsou základnímy rysy filmu, který (jako ostatně většina poúnorových filmů) měl za úkol hlavně ospravedlňovat, poukazovat a interpratovat a zřejmě také motivovat diváky a v neposlední řadě směrovat jejich nenávist a opovržení. 3.1. - ZÁPORNÁ PROPAGANDA Nejvíce se záporná propaganda odráží samozřejmě v zachycení úhlavních nepřátel socialistického zřízení a hlavních snovačů všeho světového zla, v americké armádě. Ta je, jakožto výkonná moc zločineckého imperialistického systému, divákům naservírována ve srovnání s Hitlerovými okupačními jednotkami („dlouho - li tu hitlerčíci nebyli“ - reakce jednoho z dělníků na fámu, že americká intervenční armáda je připravena na naší západní hranici). Ve filmu chybí jakékoliv zmínky o americkém osvobození Československa. Taky záporné postavy kolem Ženevské centrály (mimochodem mám v nich zmatek i po čtvrtém zhlédnutí filmu - pozn. autor) jsou napsány tak, aby vzbuzovaly co největší odpor a opovržení svou bezcharakterností, např. výrok Skopa (Miloš Nedbal), Československého občana: „Čech?já nejsem čech - Jsem akcionář“.V závěru filmu se reakcionáři ujišťují, že je jejich vliv čím dál větší. Konkrétním aktérům sabotáží je ve filmu věnováno více času, ovšem podle všeho jde o agenty - amatéry, neboť jejich plány na zničení továrny jsou velmi krátkozraké - bezprostředně po činu jsou odhaleni (Lili Burdová a Ing. Ryska). 3.2 - POZITIVNÍ PROPAGANDA Pozitivní propaganda (rozuměj marxismu - leninismu) je divákovi představována prostřednictvím kladných postav, které mají působit jako příkladné vzory nového, socialistického člověka. Emancipaci propaguje scénář Marije Majerové především v souvislosti s postavou Ondrové (Marie Vášová): např. při rozdělování zbraní se hlásí k samopalu jako první (se slovy „já bych si sama troufla"), při bitvě samotné pálí do nepřátel jako šílená, poté, otíraje si zpocené čelo, odbíhá kamsi ruku v ruce s ruským vojákem - zjevně se nejedná o lovestrory. Ta probíhá, ovšem ve velmi bizardní podobě, mezi Věrou (Květa Fialová) a Trnkou (od pondělí do pátku se scházejí jen na všelikých veřejných schůzích). O jejich vztahu se divák dozvídá, když jedou schválit místo pro podnikovou rekreaci (to mimochodem bylo zvoleno tak, aby relaxující dělníci měli i o dovolené na očích svoji milovanou továrnu). Propaganda marxismu - leninismu tryská z filmu pokaždé, je - li to aspoň trochu možné. V tomto směru je asi nejbrutálnější scéna, kdy se závodní rada rozhodne založit lidovou milici a při instruování dělníku si, mimo jiné, vyslechneme velmi hodnotnou báseň S. K. Neumanna. Další příležitostí pro proklamace komunismu je plamenný projev Trnky v parlamentu. 4. 0. STYL Co se týče stylu, film zásadně nevybočuje z oficiální linie 50 - tých let, žádnými novými výrazovými prostředky se do dějin kinematografie rozhodně nezapsal. Socialistický realismus jako tvůrčí metoda by klidně mohl být v tiulcích uveden jako „oficiální vizuální styl filmu". 4. 1. - STYL VYPRÁVĚNÍ, RÁMOVÁNÍ A STŘIH Film Výstraha v zásadě rozvíjí dva paralelní příběhy (co se týče místa jejich děje), chronologicky a bez jediného flashbacku. Rámování je naprosto klasické (bohužel jsem si nevšiml, jestli tvůrci záměrně nepoužívají amerického plánu pro zobrazení záporných postav, jako prostředek propagandy (pravděpodobně ne, nebo nevědomě). Rovněž deathline není u tohoto filmu zrovna z nejpoužívanějších filmových prostředků (našel jsem snad jen jeden), což má za důsledek, v kombinaci s neoriginálním chronologickým vyprávěním příběhu, naprostou absenci napětí. To je přítomno (v malé míře) snad jen v prostřizích před bitevní scénou (přijíždějící vojenská auta a sovětské tanky). Jinak je celá scéna zabírána převážne celky z velké vzdálenosti (zřejmě při použití objektivu s normální ohniskovou vzdáleností) a dost staticky. 4. 2. - ZVUK Jediným zajímavým příkladem trochu originální práce se zvukem jsou scény, kdy při závěrečném projevu Gottwalda a při hlášení rozhlasu, kamera postupně zobrazuje více zdrojů zvuku (projev Gottwalda, jeho reprodukce autorádiem a nakonec amplionem). 4. 3. - TRIKY, SCÉNA A KOSTÝMY Poměrně věrohodně vypadají modely továrny při jejím bombardování americkými letadly, a při výbuchu po ůspěšné sabotáži. Kostýmy kladných hrdinů odpovídají požadavkům lidovosti, skromnosti a tehdejší proletářské módy (rozevláté šedé pláště, bekovky + sem tam nějaká ta aktovka), pracovní oděvy vypadají docela uvěřitelně.U postav záporných kostýmy slouží k prokreslení jejich charakteru (nebo bezcharakteru?) - luxusně stylové obleky (jako protipól dělníka), jejich dekadenci pak podtrhuje nějaká ta rekvizita (doutník). 4. 4. -SOCIALISTICKÝ REALISMUS Socialistický realismus je určujícím stylem filmu, hlavně při zobrazení hrdiny-dělníka, ať už situaci, kdy tento pozvedne hrdině zbraň na obranu svojí továrny (Drenec, Ondrová) a nebo přihlíží zblízka požáru, který se mu rudě odráží ve tváři (Drnec). Vrcholnou ukázkou stylu je ale samotné zakončení stylu: montáž čtyř záběrů dělníků (polodetail) s idustriálním pozadím. V kombinaci s projevem K.Gottwalda jde rovněž o vyvrcholení politicko-ideologické linie filmu. Jakékoliv filmové okénko z výše popisovaných scén by klidně mohlo mít ambice stát se předlohou agitačního plakátu nebo dokonce viset v nějaké kanceláři coby socrealistická olejomalba. () (méně) (více)
Komunistická prasárna! Miestami také naivné a hlúpe, že neviem či je lepšie sa smiať alebo zvracať od jedu. ()
Hodnotím film podle toho, jaká je to podívaná. A u tohoto se divák královsky baví. Echtovní propaganda, průhledná až na půdu. ()
hvězdičku za historickou zajímavost ()
Být v té době ideologickým tajemníkem strany, beru to od Cikána jako sabotáž. :-) Je ale možné, že štáb byl opravdu pod vlivem velmi pohnutého osudu tzv. Hydráku (jak se Stalinovým závodům říkalo), zejména lidí s ním spjatých a prostě to bez téhle brutální porce naivistické huráagitace nedal. Přece jenom to bylo v době vzniku filmu pro mnohé ještě velmi živé. Každopádně film evokoval určitéá témata k zamyšlení, takže odpad se nekonal. ()
Reklama