Režie:
Jean-Jacques AnnaudKamera:
Tonino Delli ColliHudba:
James HornerHrají:
Sean Connery, F. Murray Abraham, Elya Baskin, Fjodor Šaljapin ml., William Hickey, Michael Lonsdale, Ron Perlman, Volker Prechtel, Helmut Qualtinger (více)Obsahy(1)
Do benediktinského opatství na severu Itálie přijíždí v roce 1327 vzdělaný františkánský mnich William z Baskervillu s novicem Adsem z Molku. Mniši se chystají na koncil o vleklém sporu s františkány, kteří žádají, aby byla katolická církev zbavena majetku. Na koncil se mají dostavit i papežovi vyslanci. Opat požádá Williama, aby pomohl vyšetřit tajemnou smrt jednoho z nejlepších iluminátorů, bratra Adelma. Ten byl nalezen znetvořený krupobitím pod věží opatství, jejíž okno nelze otevřít... William zjistí, že Adelmo měl homosexuální sklony. Když William s Adsem hledají stopy před budovou, Adso si všimne dívky, která s chudinou sbírá odpadky z opatství. Zanedlouho mniši najdou překladatele z řečtiny bratra Venancia utopeného v kádi s prasečí krví. Venancius pracoval ve skriptoriu s Adelmem. William si všimne, že v písárně je velmi málo knih. Opatství je přitom proslulé jednou z nejbohatších knihoven v Evropě. Část knih najdou s Adsem ve věži – a také útržek pergamenu s řeckými písmeny, který měl v rukou Venancius... Dívka, která poskytuje mnichům za jídlo sexuální služby, svede mladého Adsa a on se do ní zamiluje. William dojde k závěru, že pergamen patřil nejdříve Adelmovi, který dostal od pomocného knihovníka Berengara klíč od tajné knihovny, kde si Adelmo četl v řečtině zakázanou knihu. Berengar chtěl jako protislužbu sex. Adelmo plný výčitek pergamen předal Venanciovi a skočil z věže. Venancius se dostal do zakázané knihovny, začal knihu číst.a vypisoval si citáty. Zemřel s černou skvrnou na prstu. Berengar jeho tělo objevil a odtáhl ho do kádě, aby na něj nepadlo podezření. V kádi na koupání je také nalezen mrtvý Berengar, opět se skvrnou na prstu jakoVenancius. Začal zakázanou knihu číst a zemřel v bolestech. Opat se rozhodne další vyšetřování svěřit Svaté inkvizici... William s Adsem najdou ve věži labyrint s dalšími zakázanými knihami plnými vědeckých poznatků o světě. Objeví i tajný vchod, do kterého se ale nemůžou dostat. Do opatství přijíždí inkvizitor Bernando Gui. S Williamem se znají, William byl dřív také inkvizitorem, ale v době, kdy inkvizice ještě snažila lidi vést, a ne trestat. Později byl sám inkvizicí stíhán. Gui zadrží pomateného mnicha Salvatoreho, když se za slepici snaží získat přízeň neznámé dívky. Gui je obviní, že dívka je čarodějnice a Salvatore kacíř... (TV Prima)
(více)Recenze (782)
Prepis nijakej knihy nikdy nebude dokonaly. A zvlast genialnej ako je Meno Ruze. Knihy ktora ma v sebe mnozstvo veci ktore z nej robia nesfilmovatelnu a aj keby sa to niekto pokusil urobit bol by z toho 7 hodinovy film, ktory by bol absolutne neprehladny a nepozeratelny. Niektori tu vycitaju film ze je iba detektnivny vycuc z knihy. Tak to nie. Reziserovi sa podarilo z knihy previest este mnozstvo veci ako napriklad stredoveku atmosferu klastora. Aj ked mnozstvo veci reziser zmenil, vynechal, niektore pridal (hlavne ta efektna smrt Bernarda Guia) tieto zmeny boli vykonane pre dobro filmu a nie naopak. Aj ked koniec mohol ponechat taky aky bol v knihe ale co uz. Ked pri pozerani tohto filmu si odmyslime ze sme nejaku tu knihu citali a budeme pozerat nezaujato zistime ste mnozstvo pozitivnych veci na filme. Nadherna hudba, kamera, herci... No herci - takmer vsetci hraju vynikajuco obzvlast hlavna dvojica a predstavitel Salvatora. Sean Connery stvarnuje William na 90% tak ako som si predstavoval pri citani, Slater hra tiez vynikajuco svoju rolu mladeho mnicha a Salvator je perfektny slabomyselny Dolcinista. Takze z toho co som napisal vyplyva, ze sa mi film nesmierne pacil (aj ked kniha bola lepsia) a preto davam 5 hviezdiciek. ()
Nechcem nijako popierať nesporné kvality tohto filmu, Annaudovej réžie, hereckého výkonu Seana Conneryho či hudby Jamesa Hornera, ale tento typ mysterióznych filmov so psycho-mníchmi (napr. aj Pururové rieky 2) moc nemusím... ()
Skvělá ponurá a špinavá atmosféra středověku. Umberto Eco a jeho kniha je sice o stupínek lepší, ale to se dá říct téměř o všech adaptacích. Navíc tady máte Rona Perlmana s apartním hrbem:) Ve skutečnosti film ukazuje hlavně zápornou stranu církve a její potřebu vylučovat ze svých řad vše co nehraje do přesně načrtnutých linek a to za každou cenu. Už jen za tento fakt a jeho zpracování je dílo velikým přínosem. ()
5,5/10 Ak si odmyslím, že Meno ruže vznikalo na základe nejakej knihy (inak by šlo hodnotenie oveľa nižšie - Ecova fascinácia stredovekom sa z filmu úplne vytratila, nehovoriac o rôznych historických a filozofických odkazoch, ktorými sa kniha hemžila), ostane mi detektívka z pomerne atraktívneho prostredia, ktorú podopierajú len krehké barličky, pričom často využíva rôzne dejové skoky (ktoré vám bez neznalosti Ecovho diela môžu prísť ako nelogickosti). Záverečné odhalenie vraha vyznieva bohužiaľ iba ako žánrová nutnosť, a vysvetlenie jeho pohnútok sotvakto z divákov naozaj pochopí. Na Annaudových filmoch ma naviac irituje a hnevá aj "líbeznost", ktorú do svojich filmov vkladá (najviac je to asi vidieť na Medveďovi). ()
Dal bych pět hvězdiček, ale přece jen film postrádá filozofickou stránku knižní předlohy. Jinak atmosféra je zachycena výborně. ()
Knihu jsem necetl, ale slysel jsem audio nahravku v 9 dilech po 40 minutach.Kazdopadne skvely stredoveky pribeh z roku 1327 ze severu italie. V audio nahravce neni hlavni inkvizitor zabit v zaveru pribehu, naopak smrti na hranici neujde divka obvinena se styku s dablem, v audio nahravce je tato dabla milovnice nekolikrate jeste pred upalenim nazvana "spalenym masem" coz mi prijde dost vystihujici . Dovoluji si upozornit na velice dobre udelanou erotickou scenu s touto divkou, ktera mi i dnes pripada velice drazdiva a vzrusujici. ()
Agent 007 se nám vrátil o pár století do minulosti, aby v adaptaci slavného románu Umenrta Eca ztvárnil charismatického františkána s genialitou detektiva Colomba. Středověk je ztvárněn s velmi krutými a realistickými rysy, které byly asi ve své době běžné, moderním lidem už však přijdou velmi otřesné až nechutné. Film kritzuje hloupost inkvizice a náboženských dogmat, které sloužily jenom k zotročení lidu a k obohacování duchovenstva. Je sice pravda, že se mi chvílemi zdál film až příliš natahovaný, to však nic nemění na jeho nesporné kvalitě. Tu a tam mi sice přišlo, že Sean a Christian vypadali jak Sherlok Holmes a Watson, ale to bylo myslím účelem. Seanovi ale chyběla ta dýmka :-) ()
Zachytenie ťažkej doby stredoveku za pomoci výbornej výpravy, exteriérov a.i. žiadúcich faktorov vyšlo Annaudovi perfektne.Tak isto ako kritika inkvizitorov,mníšskeho opatstva alebo odpustkov v asi najlepšej ,,historickej kriminálke,,. ()
Všichni byli strašně škaredý ! Kromě pokojného a vyrovnaného Williama z Baskervillu... Nicméně - bylo to zajímavé, ale místy trošičku nejasné, možná autor počítal as tím, že si přečteme nejdřív knihu - s čímž se u mě trošku mýlil... ()
Dlouho jsem se k tomu odhodlával. Knižní předloha byla v některých částech totiž tak nudná, že jsem si neustále představoval, jaký to bude mít vliv na film, pokud se to v nějaké části projeví. Díky bohu, že z filmu jsou kompletně odstraněny veškeré vedlejší prvky postmoderny a zbyla tu pouze ta detektivní část, která snad jediná mě dokázala u knihy udržet. Nakonec to tedy stálo za to. ()
Kniha, ktorú sa už asi 2 r. chystám čítať (dostal som ju od kamaráta, staré rozbité paperback vydanie z USA)...a prvá Slaterová dobrá (a možno jedna z najlepších) rolí vôbec. Film, ktorý prispel k tomu, aby sa koncová veta z knihy...objavila ako tetovanie na tele niekoho (že M.? :-) Pre mňa asi najlepší Connerov výkon vôbec. Takže, symbolicky i tu nakoniec, oná vzletná veta: ""Stat rosa pristina nomine, nomina nuda tenemus."" ♥ ()
V podstatě výborná detektivka odehrávající se ve středověku. Sean Connery jako vyšetřovatel je perfektní. Snímek celkem dobře vykresluje i poměry v rámci církve v té době. Je jenom škoda, že se režisér nedržel lépe literární předlohy. Některé jeho výmysly celý snímek do jisté míry degradují. Proto i 4* jsou až dost. ()
Film v ktorom nenájdete skoro žiadnu chybu, je ovenšaný skvelými hereckými výkonmi a realistickým zobrazením krutého stredoveku ovládaného cirkvou, no i tak ma táto chladná detektívka práve svojou prehnanou cirkevnosťou niekedy dosť iritovala a myslím, že je to film, ktorý som si rád pozrel, no druhé zhliadnutie je len veľmi nepravdepodobné. 80% ()
Jeden z tých filmov, po ktorom zhliadnutí je vám ľúto, že ste ho už videli. ()
Toto se fakt povedlo. Atmosféra je vystihující. Postupně dávkované indicie nedovolí ani chvilku nepozornosti. Všudy přítomné napětí a velkolepá podívaná se strhujícím odhalením na závěr. Lepší než kniha to není, ale v mnoha úhlech pohledů, můžu říci, srovnatelné. ()
Skvela detetivka a navic velmi pusobivy a presny historicky film s podobnymi prvky jako treba ceske "Kladivo na carodejnice" (1969). Connery jako William z Baskervillu prijizdi se svym novicem Adsem do italskeho opatstvi, aby se spolu s dalsimi cirkevnimi rady ucastnil disputace o tom, zda ma byt cirkev chuda nebo vlastnit bohatstvi. Krome toho se tu ale odehrava jiny a dulezitejsi pribeh, ktery se toci kolem podle vseho jedine kopie druhe knihy Aristotelovy Poetiky, pojednavajici o Komedii. O tomto dile vime z anonymniho manuskriptu Tractatus Coislinianus, na nemz je Ecuv roman zalozen. Proc je tato kniha tak dulezita, ze je nutno kvuli ni vrazdit, to se rozhodne rozresit frantiskan William. Bohuzel na patrani mu nezbyva mnoho casu, nebot prijizdi inkvizitor Bernardo Gui, jeho stary nepritel, ktery ma sve vlastni "zarucene" metody. // Vyprava a cela atmosfera je na fimu asi to nejlepsi. Ze vseho cpi spina a neutesenost stredoveku. Jsou tu telesne deformace i fanaticka nabozenska presvedceni, ktera dnesnimu cloveku mohou prijit smesna, ale bohuzel na nich stala tehdejsi Evropa. Je tu i vyznam vzdelani a nejvetsi bohatstvi tehdejsi doby - knihy. V case, kdy neexistoval knihtisk a vsechno se rucne prepisovalo, navic s krasnymi iluminacemi (i z cizich jazyku, jako treba rectiny). Osobne me taky udivilo, ze ten monumentalni hrad/klaster (exteriery) pry neexistuje, ale byl postaven specialne pro film. ()
"Laughter kills fear, and without fear there can be no faith, because without fear of the Devil there is no more need of God." ()
S úcty k Siru Connerymu, s averzí proti Slaterovi. ()
„Tato filmová adaptace se bohužel politováníhodným a velmi manichejským způsobem soustředí jen na postavu inkvizitora Bernarda Gui a vytváří z něj karikaturu nelítostného monstra, které si zaslouží krutou smrt, jež ho očekává na konci filmu. Úspěch filmu je rukavicí vrženou do tváře všem historikům středověku, kteří už dlouho usilovali o to, aby z lidských myslí vymazali prefabrikovaný obraz temného středověku. Něco komerčně tak silného, jako je Jméno růže, zničilo celá desetiletí poctivého úsilí historiků.“ – prof. Guy Bedouelle OP (Salve 4/2011, s. 111) ()
Knihu jsem nečetla, ale podle zdejších komentářů ji asi prubnu ať vím nakolik ji ve filmu "zmršili". Co se filmu týče... nuda. Pokud bych to měla brát jako film o inkvizici, jsou lepší(Kladivo na čarodějnice do toho ovšem nepočítám, protože ten snímek je ubohá parodie na předlohu). Pokud bych to měla brát jako detektivku, tak to je spíš vtip. Krom toho, nemám ráda mnichy, inkvizici ani křesťanství takže pro mě je to přehlídka všeho co se mi příčí a když ti mniši vypouštěli ty jejich hovna z těch krpatéch držek, tak se mi obracel žaludek. Ale jsem schopná se přes svou nelibost přenést, ovšem tady to nefungovalo ani tak. ()
Reklama