Režie:
Václav MarhoulScénář:
Václav MarhoulKamera:
Vladimír SmutnýHrají:
Petr Kotlár, Udo Kier, Michaela Doležalová, Zdeněk Pecha, Lech Dyblik, Jitka Čvančarová, Stellan Skarsgård, Harvey Keitel, Julian Sands (více)Obsahy(1)
Ve snaze uchránit své dítě před masovým vyhlazováním Židů, rodiče posílají syna k příbuzné na venkov kdesi ve východní Evropě. Chlapcova teta však nečekaně umírá a tak je dítě nuceno vydat se na cestu a protloukat se úplně samo divokým a nepřátelským světem, ve kterém platí jen místní pravidla, předsudky a pověry. Jeho snahu o doslovné fyzické přežití ale po válce střídá jiný boj. Boj, kterého si ani není vědom, boj sama se sebou, boj o svou duši, o svojí budoucnost... Nabarvené ptáče je hluboce dramatický příběh zaobírající se bezprostředním vztahem mezi hrůzou a krutostí na jedné straně a nevinností a láskou na straně druhé. Je to první a nejslavnější román autora knih „Byl jsem při tom“ a „Pinball“ - jednoho z nejvýznamnějších a nejvýraznějších a světových spisovatelů minulého století Jerzyho Kosińského. (Bioscop)
(více)Recenze (680)
Výjimka potvrzující pravidlo. Jsem fakt rád, že alespoň jednou za uherák se můžeme dočkat tuzemského klenotu, který někdo nemůže dost vynachválit pro jeho u nás jen tak nevídané umělecké kvality (show don't tell apr excellence) a jiní zas jím můžou opovrhovat pro všechnu tu hrůzu odehrávající se na plátně či snad nekřesťanskou délku. Já se hrdě hlásím ke skupině první a moc rád se kdykoliv se skupinou druhou o tom pohádám. Jen kdybychom těch kontroverzních (či snad jen ambicióznějších) fčeských filmů tady měli víc... Každopádně jsem fakt rád, že u toho Marhoul tak dlouho vydržel a dotáhl to do konce. Je vidět, že se to vyplatilo. ()
Můj problém je, že v 17 mi máma pustila Jdi a dívej se. Od té chvíle je laťka smutných filmů z WWII nastavena jinde. ()
Ultimo Mondo Cannibale (Ukraine Edition). Takto si mnozí lidé představují Východní Evropu - něco jako porno-etno-violence exploitation film. Díkybohu, že nejsme takoví a že do tý hnusný Východní Evropy nepatříme! (že jo?) Jednoduše nudný mechanický sled nechuťáren, který se táhne neskutečně dlouho a tváří se jako veliký festiválový umění. ()
Marhoul je prostě jinde! Hnoje, co točej v Česku, to je to, oč tu běží. Tímhle bijakem Marhoul odletěl z Čech na úplně jinou velkoligu, kde mu hrajou i světový herecký jména. Bravo, bravo, bravo. Excelentni surovost za 85% P. S. Bohužel tady máme i komentatorsky analfabety, co dají tomuhle dílu ODPAD! , to je vážně Mega tupý☝️☝️☝️☝️ ()
Velice ambiciózní dílo především obrazem (viděla jsem tam kousek Vláčila, možná kousek Tarkovského), ovšem asi by se mi celé dílo líbilo třeba jako série fotografií, které neposkytují žádnou audio stopu, protože ta byla zde celkem zbytečná... nepochybuji o téměř dokonalé propracovanosti obrazu, příběh však lehce pokulhává (předlohu jsem nečetla, takže k tomu více napsat nemohu), záporný charakter 99% postav moji pozornost příliš neudržel a spíše znechutil další sledování... chyběla mi alespoň nějaká výrazněji kladná postava. Ale klobouk dolů před tak mladým představitelem hlavní role. Natáčení pro něj muselo být obzvlášť náročné, scény jsou často velice vyhrocené a jistě by každé dítko takové "zážitky" nemuselo dobře snést. Snímek se vyplatí vidět především díky podařené vizuální stránce. ()
O Ptáčeti toho bylo napsáno asi hodně. S jedním se musí souhlasit. Je to opravdu kontroverzní film. Ale ne snad proto, co se děje na plátně, i když to samozřejmě není nic veselého. Ale spíš mám problém s celým dílem, prostě je to tak vyhrocené, že se tomu prostě nechce věřit, i když lidi dokáží ohavné věci. Technicky je to taková směs mezi Marketou Lazarovou a Jdi a dívej se. Některé záběry jsou naprosto parádní. Ale celé to je takové odtažité, takže se člověk jen dívá a přemýšlí, co dalšího hlavního hrdinu zase potká za průšvih a nijak zvlášť ho to vlastně neznepokojuje. ()
Přesně jak se předpokládalo. Film, kolem kterého se bouřilo, blýskalo, ohýbaly se domy, běžely skandální informace a lidé propadávali panice co se to vlastně děje ... a ve finále nebylo úplně proč. Marhoulovi patří respekt, že se nebojí takovýchto velkých projektů a je vidět, že si na tom dali opravdu záležet. Obdivuji jeho práci a uznávám společně ještě s několika málo našimi filmaři, který český film vyzdvihují na světovou úroveň. Stalo se mi ale při sledování filmu přesně to čeho jsem se bál nejvíc - bylo mi to vlastně jedno. Ten malej klučina putoval od kapitoly ke kapitole a děly se mu jen hnusný věci. Ano, za války se totiž většinou děly jen hnusný věci a děly se milionům lidí. Nechci svalovat vinu na herectví toho klučiny ani na herectví někoho jiného, herci byli skvělí bez debat, ale necítil jsem s jeho postavou nic, ani s žádným jiným charakterem. Během filmu jsem vlastně procitl a přišlo mi, že už je úplně jedno co se s hlavní postavou děje, nějak to asi celý přežije, ještě potká pár úchyláků, vrahů a primitivů, oklepe se a jde dál do další kapitoly a takhle by ten film mohl pokračovat třeba ještě 8 hodin a bylo by to furt stejný. Kluk někam přijde, někdo se o něj chvilku stará popř. ho zneužívá, stane se něco ,,šokujícího" a jde se dál ... no a po dvou hodinách tahle konstrukce nekončí a začíná to být nudné. Film pak tak trochu vyznívá jako samoúčelné vyobrazování násilí a všemožných lidských defektů bez pořádnýho příběhu, což mě trochu mrzí. Očekával jsem větší nálož, běžný divák se možná při násilných scénách kroutit, ale není tu nic, co by zasvěcenější neviděl někde jinde. Takže Marhoulovi rozhodně patří ocenění za dobře odvedenou práci, já dávám tři hvězdy za film a čtvrtou přihazuji čistě jako poděkování, že tu máme někoho, kdo chce točit pořádné filmy. ()
Nic pro mě.. Délka naprosto kilometrova.. A nebavilo mě koukat na utrpení toho hocha.. Je to surové na naše poměry.. Kam se dostane tam ho čeká jenom utrpení.. Rozkopnuta láhev.. Dobrej brutal babky.. 20% věřím že si to své příznivce najde.. ale já k nim nepatřím ()
Obdivuju brilantní zpracování knižní předlohy! Marhoul si dal hodně záležet na tom, aby film nebyl zybtečně krvavý a nechutný (scéna ve mlýně) a ač se to nezdá, zápletky zjemnil do vizuálně a příběhově přijatelnější podoby. Mohlo to být kratší, to je fakt, ale pak by lidé, které Josek potkal, splynuli dohromady. Jediné, co mi ve filmu chybělo, bylo vysvětlení nepostradatelné kouřící plechovky. ()
Nevím proč to má tak nízké hodnocení , protože na Československé kinematografické poměry to je masakrálně dobré... Hlavně že tu různé ptákoviny mají daleko lepší hodnocení. Koukám CSFD není co bývalo.. ()
Takovej haluz, že nevím jestli je to dobré nebo zlé :-) ()
Velky film znacne se vzdalujici zdejsi obvykle produkci. Kamera je takrka dokonala - precizni zabery krajiny (ktere mohly byt i delsi) a silne vykreslovani emoci. Emocim pomaha i vyrazny zvuk/ruch, ktery pusobi pomaha v ponoreni se do sveta hlavniho hrdiny. Problem pro me je absence silneho jednoticiho prvku, ktery by dal cele "road movie" dalsi smysl nebo rozmer. PS: Zpravy o "davech" opoustejici promitaci sal v dusledku zobrazovaneho nasili pusobi spis jako smesne PR... ()
Spoilery. ... Opravdu těžký film na hodnocení. V dílčích částech je příběh velice silný. V celkovém rámci však film tápe, žánrově je dost neukotvený. Nepovedly se přechody, které se dělí podivnými kapitolami, které dost ukrajují napětí a překvapení. A je to dost předvídatelné - často se dá další děj odhadnout a brzy je jasné, že jak kluk něco trochu pokazí, následuje "pomsta" a výrazné zhoršení jeho situace. Především to rozhodně není nějaké putování po východní Evropě. Kluk je spíše tak vláčen osudem po různých místech. Není to ani válečný film - sice se tu a tam zaválčí, ale je to dost okrajové. Pokud bych měl film nějak charakterizovat, byla by to spíše přehlídka špatných lidských vlastností. Skutečně - kamkoliv kluk přijde, tam ho zapřáhnou do práce, skoro bych řekl až vykořisťují - a to je ještě ten lepší případ. A tím se dostávám k brutalitě filmu. Krutost ke zvířatům? Ano, je tam. Vraždění, mrzačení lidí? Ano, je tam. Ale nic k odchodu z promítání. To, co je opravdu silné, jsou sexuální scény, hlavně pedofilní a pohlavní zneužívání. U mlynáře je to dost předvídatelné, ale hlavně nedává smysl, že ten mladý chlap, který musí být při síle, se neubrání tomu dědkovi - především však ho měli zabít nebo utéct už dávno. U pedofila je to naštěstí jen naznačeno. Po pádu nože nedává smysl, proč pedofil chce zrovna zavést tam, kde ho sehnal, a proč jsou k sobě přivázaní, když by stačilo svázat jen kluka... je to podřízeno zabití pedofila, které je sice uspokojivé, ale předchozí děj do toho nezapadá. V souvislosti s pedofilem je nejasná postava kněze. A pak dům u jezera s nymfomankou-pedofilkou, kde je kluk od zimy, ale ke zlomu přijde až v létě a je to takové divné prostě. Zápletka s podříznutím kozla a hozením jeho hlavy do domu je sice tématická, ale málo originální - připomíná to film Kmotr. Následné bezdůvodné zabití kolemjdoucího chlapa (místo aby zabil tu ženskou) je zcela nesmyslné. Paradoxně jsou tak nejsympatičtějsí sovětští vojáci a někteří němečtí. Slibná zápletka se sovětskými vojáky však není vytěžena. Uspokojivý závěr má i konflikt na bazaru. Konec je pak nemastný neslaný. Píseň při titulcích se velmi povedla. Ještě je škoda, že film je černobílý - v barvách by vynikl lépe a mohl být i kratší - je tam mnoho pomalých utahaných záběrů krajiny. Celkově tak průměr. ()
Fragmentace umění za každou cenu, šokovat, jenže nakonec to nechat celé zvětrat. Tohle ve mně slibný a ambiciózní projekt páně Marhoula zanechal, protože celá exploatace příběhu jde šmahem do prdele, když dáte Pavlovi do ruky zlomenou hůl a za každou cenu tlačíte na pilu přepálenou syrovostí, předlouhými až vágními záběry všeho a ničeho a vracením očí původnímu majiteli. Je patrná spousta inspirace (zdráhal bych se použít slovo vykrádání) a několik silných motivů, však to je přebito latentní (vy)nuceností vysát do morku kostí maximum ad hoc. Rozhodně ale několik postřehů: Donutilo mě to jít na stejnojmennou výstavu, chci si přečíst knižní předlohu, u Jitky šlo bez pochybností o životní roli a ten capart až časem docení, čeho byl přítomen (možný spoiler!). Sloužit u Kiera, nechat se propustit Skarsgårdem, ministrovat u Keitela, podržet Sandsovi a nakonec dát krevní tučnice s Pepperem.... to je nástup na celuloid z říše snů. Přesto poklona režisérovi za odvahu a sveřepost, s jakou se do toho pustil a vše dokončil. Stydět za výsledek právem nemusí, ale ten "Jim Carrey včera byl o trochu lepší", hehe. ()
Režisér si pro film vybral jedny z nejnáročnějších výrazových prostředků, kdy mluvené slovo, hudbu a herectví utlumil na úkor vizuální poetiky. Nesmírně těžký úkol zvláště v případě, kdy se chcete aspoň vzdáleně přiblížit hrůzám druhé světové války. A tento úkol se splnit z větší části nepodařilo. Filmy je nesmírně poetický, skoro bych řekl až malebný, což je z filmu, který staví na hrůze a emočním utrpení poněkud na škodu. V místech, kde v knížce vévodí zmar, děs, peklo a šílenství je ve filmu nezúčastněné chlapecké pozorování. Nakonec by to asi ani tolik nevadilo, kdyby to nerozmělnila přepálená stopáž a snaha dostat do filmu všechno z knížky. Potom bohužel chybí výraznější budování napětí a gradace příběhu, která by zachytila chlapcovo myšlení a rodící se apatii k válečným hrůzám. Kamera na všechno nestačí, zvláště když ojedinělé dialogy spíše než k rozvíjení emocí nebo příběhu slouží k narušené atmosféry. Navíc často působí poněkud toporně. Herecké zahraniční hvězdy jsou jiná liga, i když ani koulení očima Udo Kiera na všechno nestačí. Je jasné, že v našich podmínkách zase dekádu nic podobného s takovým rozpočtem a ambicemi nevznikne, takže buďme rádi, že Nabarvené ptáče je solidní dílo s mezinárodním přesahem a asi přivřeme oči nad nezvládnutými ambicemi a poněkud průměrným vyzněním. ()
Nafouknutá pseudopředprestiž filmu dodala jakousi pompézní atmosféru už od úvodních titulků a nesla se vlastně skrze všechny potkávané výjevy známé z traileru. Očekáváte megafilm, megadílo, něco revolučního, co změní formát tuzemské kinematografie. Místo toho se vám dostane zvláštního, příliš vyhroceného a uspíšeného sledu podivně střižených krátkých scén artového dlouhometrážního filosofického opusu. Vulgarita erotiky a brutality koresponduje s knihou, psychologická nálož je až dotěrná, avšak výprava poněkud pokulhává u emocionálních kreseb těžko uvěřitelných charakterů. Perfektní herecké árie se střídají se šponovanými, nucenými výkony ostatních. Ale nakonec je to tak silné, jak být má, a o opus se doopravdy jedná. 85% ()
Obecně artovým filmům se spíše vyhýbám a když náhodou na nějaký omylem narazím, tak jsem z toho poměrně nešťastný (viz. např slunovrat), na tento film jsem šel zcela záměrně a to i s tím vědomím, že to bude art v čisté podobě. Prvních 40 minut jsem litoval a proklínal jsem sám sebe, že jsem slevil ze svých zásad. Poté se to rozjede a docela mě to i bavilo (no bavilo, řekněme spíše nenudilo). Jedné věci ale nerozumím, proč židovského chlapce musí hrát zrovna Rom, to fakt nebylo možné sehnat nějaké dítě, které skutečně jako žid vypadá? Já vím je to banalita, ale přijde mi že v tomto filmu se myslelo na každý sebeblbější detail a zrovna tohle je docela mimo. Herecké obsazení je ale jinak parádní, kamera zajímavá, některé postavy výborné. Stejně ale tento film nechám bez hodnocení, jak jsem psal tento žánr mezi mé oblíbené nepatří a asi bych hodnotil zbytečně krutě. ()
Marhoul měl raději natočit něco podle skutečnosti a nikoli výmysl psychopata, který svůj život ukončil s igelitovým pytlíkem na hlavě, protože se přišlo na to jako je lůzr. Jenže Tobruk ukázal neschopnost Marhoula diváka realitou zaujmout a tak si asi řekl, že dost bylo komedií a true story, nyní je na řadě snaha šokovat a pro jistotu se přikrýt holokaustí propagandou viz: https://cs.wikipedia.org/wiki/Pr%C5%AFmysl_holocaustu. Jediná pozitivní zpráva je, že v Polsku mu s filmem pšenka nepokvete ()
Taková délka by snad byla nežádoucí u každého filmu. Když ale pominu fakt, že mě z tříhodinového sezení bolel zadek, tak jsem celkem spokojená. Zvláštně, ale dobře zvládnutá kamera, vhodně zvolení herci a opravdu jedinečná atmosféra. Násilí a brutalita v každé scéně, někdy dost nečekané. Na začátku jsem si říkala, že chtějí snad zajímavost filmu postavit na brutálních scénách a že není možné, aby byl každý až takový sick fuck, ale v průběhu se rozvíjel chlapcův příběh i jeho osobnost, a film ve mně nakonec zanechal spoustu myšlenek. Celkově teda slušně zpracované pojetí nelidskosti a pomsty. ()
Vážený pane Marhoule, na filmovou ojedinělost mě prvně upozornila Vaše poutavá prezentace. Přitažlivost Ptáčete pak už jen umocnilo dost zajímavých aspektů při jeho sledování. Zjistila jsem, že film může být pestrý i bez barev, hudby a jakýchkoli efektů, a to i když trvá 169 minut. Obdivuji Váš pečlivý výběr herců, zejména Barry Pepper byl výbornou volbou. (Navíc se asi nelíbil jen mně, byl vlastně jediným laskavým člověkem, kterého Joska potkal.) Také s Vámi naprosto souhlasím, když ukazujete, jak se z opakovaně šikanované, nevinné, naivní dětské bytosti stane deviant. Líbilo se mi podobenství, kde se z Žida stane křesťan, pak pohan a nakonec se vrátí ke svému starozákonnímu "zub za zub" ... a v tu chvíli je zase se svým otcem, který si nese hvězdu na klopě. Ani si nejsem jistá, jestli mám kompetence cokoli kritizovat... Ale nežli si přečtu jiné komentáře, vyjádřím, co nelahodilo mému filmovému vkusu: bylo toho všeho prostě moc. Moc sadismu, moc perverze a moc špíny. Nakonec bych byla silněji zasažená, kdyby chlapec prožil polovinu toho, co jste mu udělal Vy. Vždyť mu ani nevyrostly jedničky. Jak dokázal za tak krátkou dobu stihnout obejít tolik domácností? Vrtá mi hlavou, jestli tehdy v těch místech byla koncentrace násilníků, pedofilů, sociopatů, psychopatů, sadistů a vyšinutých okultistů o tolik vyšší nežli jinde v jiné době. Já nevím, ale vážně jsem ani nemohla brát mstu s kozlem, protože si u dítěte v mladším školním věku tak náhlou sexuální frustraci nedokážu představit. Zkrátka jsem šla na film, který jste představil jako reálný příběh, jenomže mně se po hodině promítání už pak nic nedotklo, protože se mi stalo to, co tomu chlapci. Emoce nepřišly, protože tohle se podle mého nemohlo stát. Teď s odstupem si například nevybavím jednotlivé epizody, jen monotónní umouněné zrůdné ksichty a jejich stejně precizně ušmudlané košile a pak už jen ty Kotlárovy černé oči, které se za celou tu dlouhou strastiplnou pouť peklem neměly čeho chytit. Nic nezůstalo, žádný pevný bod. Nicméně z Vašeho projektu, pane Marhoule, mám i přes ty svoje hloupé kritické připomínky, silný umělecký zážitek. A za něj Vám děkuji. ()
Reklama