Režie:
Eric Le HungScénář:
Claude SantelliKamera:
Louis MiailleHudba:
Georges DelerueHrají:
Pascale Audret, Bernard Verley, Martin Růžek, Jan Skopeček, Waldemar Matuška, Josef Hlinomaz, Zora Božinová, Miloš Nedbal, Milivoj Uzelac st. (více)Obsahy(1)
Francouzsko-český film o prokletí lásky a tajemném objevu neviditelnosti na motivy Julese Verna. Příběh začíná v Paříži. Inženýr Marc-Antoine, se chystá na svatbu svého bratra Adriana do Prahy, když tu se kolem něj začínají dít zvláštní věci. Zpívající cikán záhadně zmizí z lodi, tajemný stařec se zjevuje a zase mizí. A právě při jeho hledání inženýr náhodou narazí na tajemného tkalce Viléma Storitze. V zahradě za oknem v jeho domě uvidí krásnou dívku. Vilém tvrdí, že je to jeho nevěsta. A pak, když se inženýr setká se svým bratrem Adrianem, uvidí jeho nástávající, jejíž obličej se mu hluboce vryl do paměti...
Tajemný vynálezce, který vládne zvláštními schopnostmi, sleduje vzdálené výjevy a umí se stát neviditelným, láska dvou mužů k jedné ženě, magická Praha a Verneův svět, předvídající technické vynálezy dneška, to vše vás okouzlí. A ještě jedna dramatická okolnost provází tento film. Jeho kopie byla v době normalizace zničena a tak se v 90. letech podařilo získat kopii francouzskou, kterou nadabovali herci znova. Bohužel ne všichni byli v tu dobu ještě naživu, takže party M. Růžka, J. Hlinomaze a M. Nedbala musely být namluveny jinými herci. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (25)
Tajemství Viléma Storitze, adaptace románu Julese Verna natáčená v Praze za účasti českých herců (Martin Růžek, Waldemar Matuška). Kdysi to dávali pravidelně v televizi, pak se česká kopie ztratila. V 90. letech ČT koupila francouzskou kopii a pořídila nový dabing. Někteří čeští herci se toho samozřejmě nedožili, takže třeba pana Růžka mluvil někdo jiný, bylo to docela zvláštní. Když mi bylo 13, běhal mi z tohohle filmu mráz po zádech, dneska už je to jenom příjemná nostalgie. ()
"Neviditelná žena? To bych moc rád viděl." Baví mě občas narazit na nějaký ten neznámý film a pak se ptát proč vlastně upadl v zapomnění. Ať již je to ztracený klenot nebo ne, věci by ze světa mizet neměly. Čímž se dostáváme k tématu. Vedle H. G. Wellse napsal příběh o neviditelnosti i jeho starší žánrový souputník, sám velký Jules Verne. Oproti anglickému pojetí v tom francouzském nesmí chybět romantické motivy, přesto je příběh poměrně ponurý až trochu hororový a nechybí ani určité zamyšlení nad možnými důsledky neviditelnosti a to jak pro lidskou společnost tak pro psychiku jedince. Znal jsem jeho zpracování v podobě rozhlasové hry, až nedávno jsem zjistil, že existuje i filmové zpracování, a to dokonce z naší vlasti. Z dnešního hlediska je možná málo akční (to neznamená nudný), mně se však líbilo sledovat starou Prahu (kam byl oproti předloze přenesen děj z Uher, což s ohledem na některé reálie ve filmu nedává úplně smysl, na druhou stranu právě ta stará Praha hodně pomáhá atmosféře) a herce v dobových rolích. A i když nelze nevidět určitou naivitu příběhu, tak myšlenka plynoucí ze závěru, že příroda nakonec dokáže věci vyřešit přirozeně (a co má být přirozenějšího než mateřství) je silná. Ještě poznámka k té akčnosti. Na to, že jde o televizní film z roku 1967, tak trikaři zaslouží maximální uznání za šermířskou scénu s neviditelným protivníkem, myslím že dnes by bez pomoci počítačů už jen málokdo něco podobného dokázal. Závěr: ten film rozhodně nezaslouží zapomnění. P. S. V 60. byl Matuška opravdu všude :) Film k vidění zde: https://www.youtube.com/watch?v=SNSbHJwBrLc ()
Tento téměř zapomenutý televizní film je zfilmován poutavě a dokáže vtáhnout do děje. V čem spočívá jeho atraktivita? Tedy v tom, že jsem se opět rád nechal přenést zdařilým příběhem do poloviny 18. století vědeckofantastických tajemství, které umí bezesporu tento televizní film navodit. Psát o J. Verne jakožto o fantastickém spisovateli je myslím úplně nadbytečné. Mohu bez obav doporučit každému, kdo má rád tohoto francouzského literáta. ()
Francouzská televize hlavně v 60.a 70.letech točila jednu adaptaci Julese Vernea za druhou, a tato je pro českého diváka rozhodně nejzajímavější. Filmový děj se totiž odehrává v Praze, a pozorný divák jistě pozná hned několik známých míst, oprýskaných a sešlých - např. trojský zámeček, Ungelt či interiéry Sv.Mikuláše na Malé straně. Film se i přes celkem velké využití exteriérových lokací a občas dynamickou kameru nezbavil nádechu statické televizní inscenace. Francouzi z Vernea neberou akci jako Američané, ani dětské okouzlení jako Zeman - točí ho civilně, až stroze. To je při takřka dvouhodinové stopáži docela náročná podívaná. Jako nejzapomenutější česká verneovka si však pozornost zaslouží. ()
Jednu * v hodnocení nutno připsat na konto nostalgie, ale vůbec to není, s ohledem na to, že jde o "lacinou" televizní produkci, špatná adaptace jednoho z méně známých Vernových románů. Popravdě řečeno, je lepší než ten román (a není to jen tím, že přesouvá děj z Uher do Prahy). Při dávném sledování tohoto dílka (na famózním TV přístroji Mánes) jsem se dost bál, ale i nyní se mi líbí ta mysteriózní atmosféra. Pěkné pokoukáníčko na deštivé nedělní odopledne. ()
Zajímavosti (4)
- Martin Růžek (Hermann) byl předabován Dalimilem Klapkou. (bomber7)
- Na filmu spolupracoval pod pseudonymem Johann Zark architekt Jan Zázvorka, bratr herečky Stelly Zázvorkové. (M.B)
- Česká televize snímek už považovala za ztracený, naštěstí se našla jedna kopie ve Francii. Proto pozornému posluchači neujde, že došlo k předabování některých postav. Nejspíš musela být vytvořena nová česká zvuková stopa. (sator)
Reklama