Režie:
Terrence MalickScénář:
Terrence MalickKamera:
Emmanuel LubezkiHudba:
James HornerHrají:
Colin Farrell, Q'orianka Kilcher, Christopher Plummer, Christian Bale, August Schellenberg, Wes Studi, David Thewlis, Yorick van Wageningen (více)Obsahy(2)
Roku 1607 připlouvá do Nového světa ke břehům Virginie anglická loď. Na její palubě se nachází spoutaný kapitán John Smith (C. Farrel), který má být krátce po přistání popraven za pokus o vzpouru. Je však velitelem výpravy, kapitánem Christopherem Newportem (C. Plummer) omilostněn a pověřen navázáním kontaktů s místními domorodci a získáním zásob pro nadcházející zimu. Na své cestě je zajat a život mu zachrání dcera indiánského náčelníka Pocahontas (Q. Kilcherová). Oba se do sebe zamilují, Smith Pocahontas učí svůj jazyk a ona mu zase ukazuje krásy svého světa. Jejich láska je však ohrožena, když začnou narůstat konflikty mezi nově vzniklou kolonií Jamestownem a indiány, které přerostou v otevřený boj… (Česká televize)
(více)Videa (2)
Recenze (641)
Se zajímavým režisérem Terrencem Malickem se poněkud - a vlastně docela výrazně - míjíme. Můj přízemně realistický a materialistický pohled na svět není kompaktibilní s Malickovým světem magických obrazů, lyrické bezobsažnosti, rozervaných duší, vnitřních monologů a přepísklé stopáže. Patrně ode mě nikdy neobdrží nejvyšší rating, ale jestli se mu někdy podařilo se k téhle metě přiblížit, šlo o právě tento případ. V první půli jsem skutečně několikrát zauvažoval o tom, že tak působivé obrazy vystihující náladu situace a charaktery postav není možné neodměnit. Nový svět není jen film o kolonizaci divočiny a střetávání dvou naprosto rozdílných kultur a nesouměřitelných hodnotových žebříčků, ale především snímek o lásce - té vášnivé bourající všechny bariéry, prostě o lásce bez zábran, ale i o té zralé, která vyrůstá z poznání a zmoudření. Malickovo vyprávění vychází ze skutečného příběhu prehistorie evropského pronikání na americký kontinent. Celkem věrně se drží (těch nemnoha) známých faktů a jeho snímek je tak nejautentičtější verzí legendárních skazek typu Pocahontas. Celkový dojem: 85 %. ()
Scénář: Terrence Malick .. Malebná Malickova nuda. Nemám rád jeho skladbu scénáře, režijní styl ani podivný střih - děj působí chaoticky, vůči stopáži nedořečeně a uměle skrývá (nebo spíše nemá) nějaké hlubší poselství. Těžko s něčím porovnat, snad jen s jeho předešlou Thin Red Line, která byla pro mne stejně intenzivním zklamáním. Film je opět silný v hereckém obsazení, které ale nakonec nepředvádí nic světaborného a poetické kameře, díky níž si alespoň vychutnáte krásy panenské příbřežní Ameriky. Hornerova hudba platí také za klad filmu, ale v kombinaci s příšerně pomalým a vcelku fádním dějem působí spíše jako dokonalý uspávací prostředek. Do toho tiché monology hlavních postav, kochajících se neznámým prostředím a oboustranně objevujícím svůj Nový svět .. opravdu měl jsem co dělat, abych vydržel bdělý až do konce. Jako celek velmi nezáživné a bez nějaké katarze. ()
Přestože Terrence Malick točí v podstatě stále dokola o tom samém a jediném, jedna věc se změnila, Malick pomalu přestává točit pro diváky a začíná točit jen pro sebe. Je to v principu čirá lyrika, když předtím se jeho filmy daly považovat za vyhraněně lyricko-epické. Malickovy filmy do této doby byly o sdílení i sdělení, nyní tu ovšem zůstalo jen sdílení a opouštění epické složky je zjevnou cestou od diváka. Formálně je v Novém světě stále zřetelný Malickův úchvatný umělecký rukopis, jen se zásadně změnila teplota barev, teplé odstíny předešlých filmů (nejvýrazněji v Nebeských dnech) vystřídaly ty studené, zůstaly typické kamerové jízdy a vlnící se tráva, nádherná hudba, Malick stále promlouvá především silou obrazů než slov, vypráví pomalu, až meditativně a důležitým faktorem je u něj kontemplace. Přibyla ale melancholie a jakási emoční clona pramenící z hlubokého vnitřního smutku. Typickým prvkem je také komentář a vnitřní monology hlavních postav, přičemž přestává být důležité rozdělení na pásmo vypravěče a pásmo postav a vše se trochu slívá. Škoda až přespříliš rozvolněné stopáže a některých pasáží vprostřed snímku, kdy jsem se vysloveně nudil, bez nich bych byl opět fascinován. Fascinován nádherným příběhem o střetu civilizací, lyrickou skladbou o největším z citů, nadčasové a svým dobovým ukotvením tolik symbolické etudě o lásce, filmové milostné lyrice. Ta byla vpravdě nádherná, leč nemohu se zbavit dojmu, že sám autor by měl být trochu uvážlivější při volbě poměru délky a lyričnosti svého filmu... ()
Jejich úkolem je budovat kolonii. Nepřijeli loupit a plenit. Vše vypadalo dobře. Do prvního výstřelu......, ale o to tady vůbec nejde!!!!!!! Tady jde o lásku! A ono koukat celej film na zamilovanou dvojici není dvakrát velkej odvaz. Pokud nechodíte rádi za křena. Po slibně se vyvíjecím úvodu, rozmanitosti a nápaditosti VŠEHO (kamera, ale hlavně zvuky lesa, rákosí.... jen tak bez hudby), přišlo postupné, ale úplné vystřízlivění. Nekoná se dobývání světa, ale lidského srdce. A takovéto věci raději prožívám. ()
Kto ocakava film plny bojovych scen na styl Mela Gibsona v Statocnom srdci, nech na tento film zabudne. Kto ale chce vidiet romanticku historicku dramu s nadhernou hudbou Jamesa Hornera, s divnym strihom a pre mna velmi nudnym meditativnym vypravanim, nemal by olutovat. 3 hviezdicky uz len za tu nadhernu hudbu, inac by som dal len 2. ()
Galerie (38)
Zajímavosti (35)
- Bylo natočeno přes 300 km filmu. (HellFire)
- Natáčelo se bez použití jakéhokoliv umělého světla. Výjimku tvořily interiéry paláce Hampton Court, které byly dosvíceny umělým světlem skrze okna. (HellFire)
- Terrence Malick dokončil scénář již v sedmdesátých letech. (HellFire)
Reklama