Režie:
King VidorKamera:
Freddie YoungHrají:
Yul Brynner, Gina Lollobrigida, George Sanders, Marisa Pavan, David Farrar, Finlay Currie, Harry Andrews, Jack Gwillim, Laurence Naismith, Tyrone Power (více)Obsahy(2)
Žena, která zamotá hlavu králi Šalamounovi, zamíchá kartami celého starověkého světa... Moudrý izraelský král Šalamoun (Yul Brynner) se zamiluje do krásné a mocné královny ze Sáby (Gina Lollobrigida). Když jí povolí vykonat pohanský obřad na posvátném místě Izraelitů, popudí svůj lid proti sobě. Nastalého zmatku využijí Egypťané a na Izrael zaútočí. Byl to snad od začátku královnin plán? Epický milostný příběh je jedním z nejlepších monumentálních děl padesátých let a i dnes dokáže ohromit davovými a bojovými scénami. Jedná se o poslední film režiséra Kinga Vidora (Čaroděj ze země Oz, Souboj na slunci, Vojna a mír). Krále Šalamouna hrál původně Tyrone Power, který však zemřel 15. listopadu 1958 při natáčení poslední scény filmu. Vše tak muselo být přetočeno s novým představitelem Šalamouna Yulem Brynnerem. (Česká televize)
(více)Recenze (47)
Apokryf neapokryf, mě bavila právě ta nepředvídatelnost, kterou jsem u Desatera postrádala - jakkoli je to po všech stránkách lepší film. Válečné scény jsou opět zcela krveprosté a Šalamounovy fígle se štíty přinejmenším diskutabilní, ovšem Gina Lollobrigida je pěkná a Yul Brynner hrát špatně prostě neuměl. Podobně jako v Desateru, i zde je postava ženy, která dovede zamotat hlavy i zamíchat kartami, starý otec, který včas zemře, aby nezavadzel, hamižný sourozenec, který dělá potíže a jedna (ne)čekaná konverze. Bohužel ale atmosféra je v 90 % scén nulová, přestože se o ni tvůrci občas urputně snažili (pohanský obřad), a protože se občas nesnažili vůbec (Šalamounův comeback do Jeruzaléma). Jednoznačné zklamání. ()
Zub času v případě Šalamouna ohlodal nejvíce trikové scény, což je pochopitelné. Po stránce dějové je však film stále perfektní, potěší herecké výkony Yula Brynnera (to je nezvyk vidět jej s vlasy!) a Giny Lollobrigida, hudba a interiéry. Co stojí také za obdiv proti dnešním historickým velkofilmům, jsou davové scény, neboť tehdy to opravdu byli komparzisté, lidé z masa a kostí, a žádné digitální triky. :) ()
Bál som sa podobnej nudy, akým bol Alexander veľký. Vedel som, že druhý Ben Hur to nebude. Lenže King Vidor bol proste King, čo sa dá povedať aj o Brynnerovi a o tom, že Lollobrigida bola Queen, snáď nikto nepochybuje Najväčším kladom filmu je podľa mňa jeho jednotná atmosféra, jeho dramaturgická zovretosť a nie príliš jasná predvídateľnosť. Občas je to už archaické, ten tanec Egypťanov už vyvoláva úsmevy, ale film môže poslúžiť aj ako taká zjednodušená hodina dejepisu s peknými obrázkami. Bitky 50. rokov nie sú vďaka svojej statickosti tiež už to pravé orechové, na druhú stranu tu cítiť ručnú prácu, tú skutočnú kinematografiu, čiže drinu na pľaci. Veľmi milé prekvapenie. ()
Izraelský král Šalamoun (Yul Brynner) se zamiluje do krásné a bohaté královny ze Sáby (Gina Lollobrigida). Když jí však povolí vykonat pohanský obřad na posvěceném místě, dojde mezi Izraelity k velkému pohoršení. Nastálého zmatku využijí Egypťané a na Izrael zaútočí... Jedná se o poslední Vidorův film. Šalamouna původně hrál Tyrone Power, který však zemřel 15. listopadu 1958 při natáčení poslední scény, souboje s George Sandersem, na srdeční příhodu. Vše tak muselo být natočeno znovu s Yulem Brynnerem. Se svým milostným příběhem a stále ohromujícími bojovými scénami je tento film jedním z nejlepších monumentálních děl padesátých let. ()
Klasický představitel hollywoodské éry velkolepých historických či biblických eposů. Zajímavým bylo sledovat Brynnerovu hustou kštici a Lollobrigidin dekolt, nohy a figuru, horší už to bylo s uvěřitelností jejich hereckých výkonů. Brynner jako vášnivý milenec, ehm a Lollobrigida jako polepšená mrcha, inu tu mrchu, tu bych ji i věřil. Nezapomenutelnou je pak ale scéna z její koupelny, kde to chvíli i vypadalo, že King Vidor zapomene, že jsou léta padesátá a povedl se i pohanský rituál Sábanů. Obojí vytrhne z letargie navozené klasickým teatrálním věrozvěstným stylem vyprávění. Vše pak doplňují jak jinak než výborné bitevní scény, ale žádného Ben Hura prosím nečekat. Nejsilnější je asi poslední střetnutí s Egypťany a zejména pohled na jeho výsledek. Snesitelná tříčka. ()
Galerie (58)
Zajímavosti (4)
- Film bol uvedený v roku 1978 v knihe "Päťdesiat najhorších filmov všetkých čias" ("The Fifty Worst Films of All Time (and How They Got That Way)") od Harryho Medveda a Randy Dreyfussa. (Arsenal83)
- Film se natáčel v Madridu a ve Valdespartere ve španělské Zaragoze. Produkce začala 15. září 1958 a trvala do poloviny prosince. (classic)
- Během natáčení historického velkofilmu ve Španělsku utrpěl herec Tyrone Power masivní infarkt. Okamžitě byla zavolána sanitka, ale herec zemřel cestou do nemocnice ve věku pouhých 44 let. (ČSFD)
Reklama