Režie:
Džanik FajzijevScénář:
Džanik FajzijevKamera:
Andrej ŽegalovHrají:
Olga Krasko, Jegor Berojev, Vladimir Iljin, Viktor Byčkov, Jurij Goša Kucenko, Daniel Olbrychski, Viktor Veržbickij, Alexej Guskov, Sergej Gazarov (více)Obsahy(2)
Podle románu jednoho z nejpopulárnějších ruských autorů současnosti Borise Akunina vznikl výpravný koprodukční film, který se vrací k období rusko-turecké války. Příběh, rozdělený do čtyř dílů, se odehrává v letech 1877 a 1878, kdy Rusko vede boj s Osmanskou říší. Kvůli tajemnému tureckému špiónovi umírá mnoho ruských vojáků a kolabuje několik válečných akcí. Najít ho má za úkol agent ruské kriminální policie Erast Fandorin. Od této chvíle se rozvíjí strhující zápletka vedoucí přes násilí, intriky a krev až k politickým špičkám té doby. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (13)
Film jsem viděla za svého pobytu v Moskvě,kde to byl tehdy hit č. 1. Takže, když přihlédnu k bouřlivé atmosféře moskevského kina, která mne nepochybně ovlivnila, musím být v hodnocení štědrá. Rusové nemají rádi Turky a zrádce, tak proto:-) Film byl po výtvarné stránce výpravný, líbil se mi hudební doprovod (u nás neznámá skupina Nogu Svelo). Jinak - ruští herci rádi přehrávají a bylo to vidět i tady, naše herectví je přeci jen civilnější, komornější a věrohodnější. Když jsem si film podruhé přehrávala již doma z DVD, tak atmosféra bouřlivého kina byla ta tam a už to nebylo ono, nepomohla ani ruská vodka ani turecká káva:-) ()
Mohla z toho byť fajnová ruská zmes bondovky, mayovky a verneovky. O to viac zamrzí, ako je to divoko natočené (pri väčšine scén sú tie bláznivé švenky kamerou úplne zbytočné a rušivé, film kvôli nim celkom stráca atmosféru), nekoncepčne zostrihané, herecky prestrelené (je to o vojnových masakroch, ale všetci sa tvária, akoby hrali v komédii), scenáristicky zbytočne komplikované a navyše preplácané digitálnymi srandičkami, ktoré sa k tomu oldschoolovému príbehu zúfalo nehodia. Z novodobých ruských veľkofilmov (1612, Sluga gosudarev, Mongol...) je tento najviac "mimo misu". Škoda. Tretia hviezdička za snahu a za výpravnosť - tie prachy na tom vážne vidno. ()
║Rozpočet $4miliónov║Tržby Celosvetovo $18,520,000║ ()
Proti knize je to o řád utahanější, zbytečná změna v osobě hlavního padoucha (prý aby čtenáři byli překvapeni) a jak píše Cervenak, občas jako kdyby neodpovídala nálada postav dění ve filmu. Na druhou stranu je to pořád poměrně zábavné a docela dobře natočené s poměrně zajímavými režijními nápady. Ovšem takový Sluga Gosudarev je o řád výše. ()
Oba filmy o Erastu Petroviči Fandorinovi, které jsem zatím viděla (Azazel a Turecký gambit) mají společné propojení s obrazem - obrázky a velký důraz na výtvarnou stránku, to zaprvé. V obou je znát ruka autora knih na scénářích, to zadruhé (i když tady si s námi pan autor zahrál pěknou kulišárnu). Kniha ani film s tak sympatickým hlavním hrdinou snad ani špatné být nemohou, to zatřetí. ()
Na tomto filme sa mi páčia tie rôzne obrazové prvky s mapami a podobne, no samotný obraz a jeho kvalita ani veľmi nie. Filmy sú síce o vojne, no hlavnú úlohu tam hrá osobný ľúbostný príbeh, ktorý aj pri najväčších tragédiách dokáže byť až chladnokrvne kľudný a pritom mám dojem, že až na úplnom konci tam máme výrazné citové vzplanutie. Vo filme je určitá balónová scénka, ktorá mi prišla šialene spracovaná, že tak by sa ľudia nesprávali a asi by to tak ani nedopadlo, nehovoriac už ani, že v realite to tak podľa mňa nebolo, ale človek sa nenudí a v celku som rád práve za túto tému, ale predsa si myslím, že ak to má k niečomu bližšie, tak k Bulharom a európskym dielam než k ruskému vnímaniu sveta. Paradoxne pri diele nie je uvádzaný žáner kriminalistický a práve to podľa mňa tento film bol spolu teda s dobrodružným, akčným a vojnovým žánrom. ()
4-dielny výpravný film prináša mnoho dojmov a postrehov, dobrých, ale aj horších, pre ruskú kinematografiu typických i tých netradičných. Historicko-dobrodružné poňatie obnáša viacero liniek - tá krimi končí klasicky, (pozor nasleduje spolier, bu bu bu) že ''vrahom je záhradník''. Pochvaľoval som si obsadenie, ktoré pri ruských filmoch zvykne pokrivkávať, ale tuto obstálo so cťou, aspoň teda v prípade hlavných postáv. Pre mňa zaujímavý bol historický prínos, pretože Balkán a historické vojny na jeho území sú západnou kinematografiou často obchádzané, čo je na škodu. V historických filmoch sú tiež málo vídané zaujímavé niekdajšie konštrukty, ako napr. šifrovací stroj, parné vozidlo, výzvedný balón či niektoré druhy menej tradičných zbraní. Vôbec nevadila napr. romantická linka a potešila aj akcia, u ktorej vyzdvihujem drsnejšiu a uveriteľnejšiu formu. Napriek tomu, že každá zo štyroch častí má slušné tempo, všetko to išlo skrátiť na prijateľnejšiu stopáž, pretože po každej akcii či dobrodružstve sa primiešavali (typicky ruské) trápnejšie pôsobiace komické scény či dialógy. Ich vyjmutím by som pravdepodobne išiel v hodnotení vyššie. ()
Stvordielny miniserial historickeho razenia je zainteresovany o vojne medzi Rusmi a Turkami v 19. storoci. Prva cast je len takym rozbehom, kde sa este postavy medzi sebou spoznavaju. Cakal som, ze sa tu aj strhne nejaka mensia bitva, ale v casti boli len nacrtnute nepatrne zablesky na zaciatku filmu v tom slnecnicovom poli, ked unikali ruski vojaci pred tureckymi. Prva cast sa nesie v takom spionaznom duchu a utekom zo zajatia. V druhej casti sa to motalo okolo zamenenej spravy v ruskom tabore. Ktoze je ten tajny clovek co to urobil? A kto je ten zahadny typek, ktoremu len ukazovali rukavicu? V tejto casti sa to nevyriesilo, ale sa to teperilo pomalicky dopredu, bez zbytocneho unahlenia. Dokonca tu aj ukazali prve auto na paru:) Koniec casti bol napinavy, typek s rukavicou sa zakrada s hadom, aby ho strcil tomu typkovi, ktory to vysetruje. Ako to dopadne? V nasledujucej casti sa nic nestalo, pretoze to jedna zenska prekazila a vyrusila ho. Nasledoval vzrusujuci let balonom, z ktoreho odhalili turecke pozicie. Dalej sa konecne strhla nejaka hromadna bitka, aj ked Turkov neukazali. Len delostrelecku palbu, ako likviduje rusku armadu. Bolo sa na co aj divat, pekne urobeny masaker v radoch ruskych vojakov. Dej filmu sa pomalicky odkryva, aj ked vsetko nedopadlo tak, ako si to najprv mysleli, kto je celkovo tym zradcom za tou zmenenou spravou. Dalej ukazali nepatrny suboj s pistolami a hlavne finale prichadza prichodom poslednej casti tejto miniserie. Tu sa konecne odhalilo vsetko, kto bol tym spionom a na moje prekvapenie, som ani v najmensom neocakaval, ze to bol ten typek, ktory sa vydaval za toho mamlasa:) ()
Knížky o detektivu Fandorinovi jsou údajně oblíbené po celém světě a dokonce i já mám doma jeden výtisk. Dvakrát jsem se do něj pustil, dvakrát jsem jej nedočetl, protože mě prostě „nechytl“. U filmové adaptace jsem však dokázal vydržet do konce a místy jsem se upřímně bavil. Musím ovšem přiznat, že jsem v několik momentech nebyl od vypnutí daleko a kdybych měl načtnout graf kvality (a ostatně i zábavnosti) asi by to byla hodně roztřesená sinusoida. Turecký gambit je sice primárně detektivkou, ale odehrává se na pozadí válečného tažení carského Ruska proti Otomanské říši. Zároveň by ale chtěla obsahovat funkční romantickou zápletku, občas by ráda diváky rozesmála, vyděsila a ohromila svou velkolepostí. Nic proti u režiséru Fayzievovi, ale mám za to, že podobnou žánrovou směsku by nedokázal ukočírovat ani mnohem zkušenější a nadanější tvůrce. Ve výsledku tak jakýs takýs způsobem funguje kriminální příběh a romantická linka (díky u Egoru Boreovi a Olze Krasko, kterou si pamatuji z Četnických humoresek) a jediná válečná scéna, kterou film obsahuje, mi vyrazila dech. To je ale vyváženo řadou režíjních přestřelů a smysl řady scén a dialogů (mnohdy důležitých) jsem úplně nepochopil a většinou mě ještě více zmátly. Existuje sice řešení a to podívat se na film ještě jednou, ale více než dvouhodinová stopáž mě od toho odrazuje. ()
Predlohu k tomuto filmu som nečítal, hoci ja viac menej prezentovaná v dobrom svetle. V prvom rade musím spomenúť, že som videl tu skrátenú filmovú verziu a nie tú viac dielnu minisériu alebo čo to vlastne užívatelia v komentároch myslia. Základná kostra príbehu, teda to hľadanie špióna je celkom napínavé, a aj finálne rozuzlenie je celkom prekvapením. Mimo tohto som možno čakal aj viac vojnovej akcie, ale rusko-turecký konflikty tu bol fakt len pozadie onej detektívnej línie. V každom prípade sa však film odohráva v zaujímavom a neokukanom prostredí a ponúka celkom solídny dobrodružný zážitok. Len vizuálny zážitok nie je taký zaujímavý a elegantný ako by mohol byť, naviac občas sa tu využívajú nie tak úplne podarené špeciálne efekty. A ako celok pôsobil film trochu skratkovito, čo je zrejme príčinou, že ide o zostrihanú verziu. V každom prípade to nebolo vôbec zlé. 60%. ()
Fandorin byl dobrodruh za kazdou cenu. Schazela mi tady lehkost vypraveni, ktera se konala, jen pokud byl Jegor Berojev na platne. Ten tu lehkost ma v sobe a jeste Olga Kasko, ktera z platna primo sviti svou krasou. A dostane vas zakratko. Neco je vypraveno neskutecnou zkratkou, ze ktere vam spousta veci neni jasnych. Nevim, co byl ustredni motiv filmu. Jestli laska, valka, nebo Fandorin? Obavam se, ze vsichni. A to nikdy nedela film dobry. Nuda to nebyla, ale stopaz by to kratsi sneslo. ()
Čítal som všetkých 5 českých kníh + Statskeho sovetnika (v maďarčine - prekvapivo celkom fajn, hoci český preklad sa mi zdá byť trochu lepší, len holt keď sekli ságu v polovici...). Neprišlo mi to ako veľkofilm, skôr ako taký televízny veľkofilm, žiaľ je pravda, že tie efekty sú skôr na škodu. Spomínaná "komediálnosť" hereckých výkonov mi až tak nevadila, ono tie akuninovky v podstate také komédie sú, ale na Menšikova a najmä geniálneho Michalkova zo Statskeho Sovetnika sa to zial nechyta... Podľa mňa ten film pokazila skôr tá snaha o masovú prístupnosť, ktorá veľmi nevyšla. Trošku viac špiny by to chcelo... Okrem toho tie knihy vytvárajú celkom nezvyčajný fikčný svet, ktorý je ťažké zvierohodniť na plátne, dosť dobre sa nevzťahuje ani k historickým filmom, ani k tým mayovkám, ešte k tomu je to druhý diel... Áno je to historická bondovka s detektívnou zápletkou s filozoficko-kultúrno-politickým presahom do ruskej súčasnosti (ktorý v tom filme vlastne nie je). Akuninovi to drží celkom dobre pokope - je to neuveriteľne ľahko a inteligentne písaná postmoderná zábava; veľmi dobre to funguje aj v adaptacii Statskeho sovetnika, najmä vdaka vynikajucim hercom a klasickejšej filmovej reči (navyše aj predloha mi príde ako najlepšia z celej série, aspoň zatiaľ). Turetskiy gambit je však skôr len taká raritka pre skalných fandorinistov. ()
Dobre, velmi dobre, najsympatickejsi hlavni predstavitelia za poslednych 20 rokov vo filme (pre mna osobne urcite!) ... ,ale 2 vyhrady ... 1.) Trochu slabe finalne prekvapenie. 2.) Happy end nebol !!! Kurna, to som na to cumel tolko casu, aby ten magor nechal svoju srdcovu damu "odjechat" do prdele? A uprimne povedane, naco Olge vrazili tu hrdzavu parochnu na hlavu? Nechapem! ()
Reklama