Obsahy(2)
Dávno, dávno již tomu, co před ruské město Rostov přitáhla obávaná Tugarinova armáda. Nemilosrdný vojevůdce požadoval, aby mu město vydalo své zlato, nebo pozná jeho hněv. Jeden kněz v Rostově však měl syna jménem Aljoša. Nebyl sice z nejchytřejších, ale určitě to byl nejstatečnější junák ve městě. Aljoša věděl, že je čas zastavit Tugarinovu krutovládu, a tak shromáždil celé město a přednesl jim svůj plán: Rostované schovají své zlato do jeskyně nad městem, nalákají Tatary dovnitř a vchod do jeskyně zatarasí velikým balvanem. Celé město Aljošu nadšeně oslavovalo jako svého hrdinu. Všechno šlo jako na drátkách, avšak veliký balvan se skutálel dolů z hory a poničil celé město, zatímco Tugarin a jeho armáda utekli i se zlatem. Rostované chtěli nebohého Aljošu zabít. Zahanbený Aljoša přísahal, že získá zpátky zlato i svou dobrou pověst. Ve společnosti svého oddaného strýce, překrásné snoubenky, její protivné babičky, odevzdaného oslíka a nesmírně sečtělého a upovídaného koně překoná Aljoša rozbouřenou řeku, zakoktá se ve společnosti obstarožního bohatýra, spadne do hluboké, temné jeskyně, zaplete se do zuřivé bitvy, zkrotí lakotného vévodu, utká se se svým úhlavním nepřítelem a vrátí se domů jako legendární bohatýr. A všechno je to pravda. Naprostá. (Česká televize)
(více)Recenze (29)
Okouzlující bohatýr Aljoša Popovič a jeho otec kněz se díky nevydařené pasti na tatarské nájezdníky, v čele s obrem Tugarinem, který svou podobou připomíná přerostlého Obelixe, vydávají získat zpět jejich zlato patřící městečku Rostově. Jeho stopy následuje i milá nevěsta Ljubava, kterou zas doprovází její babička. Jak už to tak na dobrodružných výpravách v pohádkovém světě bývá, potkají i kouzelného mluvícího koně, který si svou ironií a drzostí nezadá s oslíkem ze Shreka. Vše je zasazeno do klasického kresleného a bohatě barevně podaného prostředí vyobrazeného v 2D animaci. Trochu nadprůměrná oddychová pohádka s provařeným námětem, která ale rychle uběhne a díky několika podařeným pasážím, především zásluhou vtipného mluvícího koně, je příjemným zpestřením v dnešní době komerčních 3D animáků. (7/10) ()
No DJ Obelixi, já žádnou paralelu koně se Shrekovským oslem nepozoroval ani náhodou. Pohádka je v takovém velice svérázném a odlehčeném stylu. Synátora hodně baví a rodiče neutrpěli újmu ani při několikerém sledování s ním. Takže proč ne 80%? Po dalších shlédnutích (ano jde to u nás často) ještě zvyšuji. Ten humor je takový laskavý a kdo napsal český překlad, má u mě velikou pochvalu. Ty krásné věty, užívané v průběhu celého příběhu mě moc těší. A když já chválím českou verzi, to je svátek! Dávám rovných pět (a vyhrávám dvě půlcarství : )). ()
Domácí filmy u ruského, již úspěšně popkornizovaného, publika příliš netáhnou, a proto se tamní soudruzi filmaři rozhodli klesnout na úroveň svých diváků. Ne, nebojte se, není to takové hrůza, ale na druhou stranu chválit není moc co. Z ruských bylin o bohatýrech je možno při dnešních technických možnostech vytvořit velkolepý film, který bude mít i myšlenku.Tohle je, nezlobte se na mě, parodie na tyto příběhy. Příběh o Aljošovi si klidně přečtu - pokud tedy vůbec nějaký existuje a nevznikl pouze v hlavách scénáristů. Navíc to celé působí neoriginálně, vypadá to jakási míchanice Shreka a Asterixe a Obelixe. Už jen ten okopírovaný osel, zde v podobě debilního kecajícího koně, je políčkem do obličeje diváka, který netrpí sklerózou. Co se animace týče, ta silně připomíná staré animáky s Asterixem a Obelixem. Nemůžu sice říct, že bych to chtěl vypnout v půlce nebo, že bych se u toho uzíval, ne, problém je totiž v nečem jiném - tenhle snímek nemá duši. Ke vší úctě ke Shrekovi a Asterixovi, animované zpracování ruských pověstí by mělo být na mnohem vyšší úrovni, takhle to vypadá, že z nich mají Rusové jen srandu. //Zhlédnuto v rámci Challenge Tour: 30 dní se světovou kinematografií vol. 2// 65% ()
Perfektná ruská animovaná komédia s typickou ruskou atmosférou, výborným scenárom a hláškami, ktoré doplňujú jednoduchý rozprávkový dej o mladom bohatierovi, ktorý sa snaží získať naspäť zlato ukradnuté Tatármi z jeho dediny... Animácia je jednoduchá, lepšiu ani netreba, keďže film je založený na perfektných hláškach a parodických scénkach (vedie danie zlata do úschovy kniežaťu Kyjevskému). Nenásilná zábava pre mladších aj starších. ()
Historická rozprávka z Ruska o putovaní partie z Rostova. Veľmi príjemné postavičky ako pokrivená babka, verný a múdry starý chlapík Tichon, mladé dievča, ktoré bolo zaľúbené do bohatiera a bolo ho ochotné všade nasledovať, flegmatický osol a bláznivý hovoriaci kôň ako zo Shreka. Samozrejme, prostý chudobný ľud, ktorý kade tade však nejaké zlato mal, úžernícky sa správajúci vládca Kyjeva, škaredí, malí a bojovní kočovní lúpežníci zo stepí s veľkým a silným vládcom Tugarinom, lišiacky cigáni, malý a starý bohatier vo veľkom dome a mladý a silný, ale nemotorný bohatier Aljoša. Na rozprávke je vtipné, že on vlastne bol hrdinom svojimi rozhodnutiami, než skutkami, tie vykonali väčšinou jeho parťáci. Sem tam som si pripadal, že mnoho z tých heftov je starých a okukaných, ale malo to aj veľa originality, na ktorých som sa bavil. Mimochodom, chcel by som sa vedieť rozcvičovať ako Aljoša. Sem tam som si však pripadal, že sa to dosť inšpirovalo Amerikou, najmä kopa zlata mala na sebe odtlačok 2Garin 1234, čo je akoby odkaz na anglické two, pričom v ich jazyku sa dva číta podobne ako to naše. Nepripadala mi síce táto rozprávka ako kópia niečoho, ale zároveň mi ani nepripadala až tak ruská. Je to priemerná pohodička. ()
Galerie (29)
Photo © Melnitsa Animation Studio
![Bohatýr Aljoša - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/000/224/224016_a77b80.jpg)
Zajímavosti (1)
- Tugaři, kteří v tomto filmu hrají hlavní záporáky, byli jedním z tehdejších tatarských kmenů žijících na ruském území. Tataři byli (a stále jsou) etnickou skupinou bez vlástního státního útvaru vyznávající převážně sunnitský islám, především ve středověku představovali hrozbu pro tehdejší severní, východní, jihovýchodní a střední Evropu. Dokonce se za dob vlády Václava I. a Přemysla Otakara II. dostali až do českých zemí, konkrétně na Moravu. (Marasuchus17)
Reklama