Obsahy(2)
Dávno, dávno již tomu, co před ruské město Rostov přitáhla obávaná Tugarinova armáda. Nemilosrdný vojevůdce požadoval, aby mu město vydalo své zlato, nebo pozná jeho hněv. Jeden kněz v Rostově však měl syna jménem Aljoša. Nebyl sice z nejchytřejších, ale určitě to byl nejstatečnější junák ve městě. Aljoša věděl, že je čas zastavit Tugarinovu krutovládu, a tak shromáždil celé město a přednesl jim svůj plán: Rostované schovají své zlato do jeskyně nad městem, nalákají Tatary dovnitř a vchod do jeskyně zatarasí velikým balvanem. Celé město Aljošu nadšeně oslavovalo jako svého hrdinu. Všechno šlo jako na drátkách, avšak veliký balvan se skutálel dolů z hory a poničil celé město, zatímco Tugarin a jeho armáda utekli i se zlatem. Rostované chtěli nebohého Aljošu zabít. Zahanbený Aljoša přísahal, že získá zpátky zlato i svou dobrou pověst. Ve společnosti svého oddaného strýce, překrásné snoubenky, její protivné babičky, odevzdaného oslíka a nesmírně sečtělého a upovídaného koně překoná Aljoša rozbouřenou řeku, zakoktá se ve společnosti obstarožního bohatýra, spadne do hluboké, temné jeskyně, zaplete se do zuřivé bitvy, zkrotí lakotného vévodu, utká se se svým úhlavním nepřítelem a vrátí se domů jako legendární bohatýr. A všechno je to pravda. Naprostá. (Česká televize)
(více)Recenze (29)
Ach, ti ruští bohatýři! Bez nich by se matička Rus neubránila vpádu Tatarů a jiných nájezdníků. Jediný problém spočívá v tom, že chudák bohatýr Aljoša toho stačí rozmlátit a zkazit víc, než horda lupičů. To, co pro western v animované podobě znamená Balada o bratrech Daltonových, to pro ruské byliny znamená animovaný Aljoša. Jde o čistokrevnou žánrovou parodii, která využívá tradiční ruské legendy k pobavení celé rodiny. Kdo chce, může řešit, jestli je Aljošův kůň napodobeninou Shrekova oslíka, ale kdybychom měli v jiných žánrech řešit stejný problém, můžeme rovnou odepsat 90 % filmové produkce. U mě Aljoša boduje i výtvarným zpracováním, které jde vlastní cestou a nesnaží se kopírovat dominantní styl Walta Disneyho. Pro mě představuje tenhle snímek příjemné oživení současné animované tvorby východoevropskými prvky spojenými se spoustou gagů. Celkový dojem: 90 %. ()
Okouzlující bohatýr Aljoša Popovič a jeho otec kněz se díky nevydařené pasti na tatarské nájezdníky, v čele s obrem Tugarinem, který svou podobou připomíná přerostlého Obelixe, vydávají získat zpět jejich zlato patřící městečku Rostově. Jeho stopy následuje i milá nevěsta Ljubava, kterou zas doprovází její babička. Jak už to tak na dobrodružných výpravách v pohádkovém světě bývá, potkají i kouzelného mluvícího koně, který si svou ironií a drzostí nezadá s oslíkem ze Shreka. Vše je zasazeno do klasického kresleného a bohatě barevně podaného prostředí vyobrazeného v 2D animaci. Trochu nadprůměrná oddychová pohádka s provařeným námětem, která ale rychle uběhne a díky několika podařeným pasážím, především zásluhou vtipného mluvícího koně, je příjemným zpestřením v dnešní době komerčních 3D animáků. (7/10) ()
Domácí filmy u ruského, již úspěšně popkornizovaného, publika příliš netáhnou, a proto se tamní soudruzi filmaři rozhodli klesnout na úroveň svých diváků. Ne, nebojte se, není to takové hrůza, ale na druhou stranu chválit není moc co. Z ruských bylin o bohatýrech je možno při dnešních technických možnostech vytvořit velkolepý film, který bude mít i myšlenku.Tohle je, nezlobte se na mě, parodie na tyto příběhy. Příběh o Aljošovi si klidně přečtu - pokud tedy vůbec nějaký existuje a nevznikl pouze v hlavách scénáristů. Navíc to celé působí neoriginálně, vypadá to jakási míchanice Shreka a Asterixe a Obelixe. Už jen ten okopírovaný osel, zde v podobě debilního kecajícího koně, je políčkem do obličeje diváka, který netrpí sklerózou. Co se animace týče, ta silně připomíná staré animáky s Asterixem a Obelixem. Nemůžu sice říct, že bych to chtěl vypnout v půlce nebo, že bych se u toho uzíval, ne, problém je totiž v nečem jiném - tenhle snímek nemá duši. Ke vší úctě ke Shrekovi a Asterixovi, animované zpracování ruských pověstí by mělo být na mnohem vyšší úrovni, takhle to vypadá, že z nich mají Rusové jen srandu. //Zhlédnuto v rámci Challenge Tour: 30 dní se světovou kinematografií vol. 2// 65% ()
Ruská variace na Shreka se zachováním tradičního ruského nádechu? Ale ano, jde to a kupodivu velice dobře. Tento snímek běžel na České televizi absolutně neohlášen v čas, kdy by člověk čekal nějakou infantilní dětskou papundeklovku, ale jaké bylo mé překvapení, když jsem se přistihl, jak tento východní počin hltám a příjemně se bavím. Inspirace Shrekem je do očí bijící především v postavičce Aljošova bohatýrského koně, což je Oslík jak vyšitý. Nutno ovšem říci, že je podobně jako jeho předobraz třeskutě vtipný a některé jeho scény jsou na plné hodnocení. Musím podotknout, že Aljoša má hezkou 2D animaci, takže je to docela příjemná změna po všech realistických 3D animákách. Příběh o záchraně vesnice, uvědomění si skutečných hodnot atd. atd. (však to všichni známe) příjemně odsýpá a vy se díky jeho přiměřené stopáži určitě nudit nebudete. Jedno z nejpříjemnějších animovaných "překvapení" poslední doby :-) ()
Hravý ruský animátor a režisér krátkych filmov Konstantin Bronzit zasvätil svoj prvý celovečerný film spracovaniu prostonárodnej ruskej povesti (byline) o statočnom ruskom silákovi a jeho snahe za navrátenie ukradnutého zlata tatársko-aziatskými dobyvateľmi ruských stepí, miest a hájov. Našťastie nezvolil klasickú pateticko oslavnú líniu, ale do príbehu vložil množstvo ironických žartov, jemne podrývajúcich bohatierstvo bohatierov a ukazujúcich, že ich múdrosť bola často len výsledkom náhody, či dobre mienenej rady niekoho z podarenej sprievodnej družiny. ()
Galerie (29)
Photo © Melnitsa Animation Studio
![Bohatýr Aljoša - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/157/159157868_b9a79e.jpg)
Zajímavosti (1)
- Tugaři, kteří v tomto filmu hrají hlavní záporáky, byli jedním z tehdejších tatarských kmenů žijících na ruském území. Tataři byli (a stále jsou) etnickou skupinou bez vlástního státního útvaru vyznávající převážně sunnitský islám, především ve středověku představovali hrozbu pro tehdejší severní, východní, jihovýchodní a střední Evropu. Dokonce se za dob vlády Václava I. a Přemysla Otakara II. dostali až do českých zemí, konkrétně na Moravu. (Marasuchus17)
Reklama