Režie:
Cecil B. DeMilleScénář:
Jeanie MacPhersonKamera:
Alvin WyckoffHrají:
Geraldine Farrar, Raymond Hatton, Hobart Bosworth, Theodore Roberts, Wallace Reid, Charles Clary, Tully Marshall, Cleo Ridgely, Lillian Leighton (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Rozsáhlá kronika o životě a smrti Jany z Arku, Panny orleánské, je jedním z nejlepších děl režiséra Cecila B. DeMilla, které filmovým fanouškům nabízí fascinující pohled na ranou tvorbu jednoho z hollywoodských velikánů. Příběh statečné francouzské mučednice je zarámován příběhem britského vojáka, který během svého nasazení v první světové válce objeví v zemi zrezivělý meč z 15. století. Brzy poté usne a zdá se mu, že je vojákem v armádě Jany z Arku. DeMille na svém eposu nešetřil: do filmu obsadil 1 400 komparzistů, opatřil ho kulisami v reálné velikosti, aranžoval velkolepé bitevní scény a nechal ručně kolorovat jeho kopie. Částka 300 000 dolarů se sice podle dnešních filmařských měřítek může zdát směšně malá, v roce 1916 však představovala hotové jmění. Byly to dobře vynaložené peníze, Jana z Arku je výjimečný příklad epického filmu, který dokonale obstál ve zkoušce času. (Film Europe)
(více)Videa (1)
Recenze (8)
Němé, celovečerní a poněkud zvláštní zpracování legendy o Janě z Arku - ne jen tím, že historický příběh je rámován první světovou válkou, ale i podivnou romantickou linií (Jana schovává doma na půdě anglického vojáka, předka postavy z dvacátého století). Na scénáři se podílela režisérova dlouholetá partnerka. ()
Známy príbeh so zbytočným prológom a epilógom zo súčastnosti ( vtedajšej ). Obsahuje však scény, na ktoré sa nezabúda ( s prihliadnutím na vek filmu ). Bitka o Orleans je dobovou prehliadkou perfektnej akčnej choreografie a upálenie Jany je zase realistickou pohľadom na tento ohavný spôsob popravy. DeMille, sa ale v epičnosti a dramatičnosti stále len rozvíjal. ()
První velkofilm mistra epiky Cecila B. DeMilla. Krásně nasnímaný; v prvotřídní produkci. Na DeMilleho poměry film obsahuje větší množství průvodních mezititulků. Naroubovaný úvod a závěr z právě probíhající Světové války dnes může působit zbytečně, ale ve své době své opodstatnění a symbolický smysl měl. Zbylých 95% filmu se zaobírá starým známým příběhem Johanky z Arku. Slavná Geraldine Farrar mi do titulní role moc nesedí, protože víc než osvícenou pannou je zde života znalou a sebevědomou ženou. I když pohled na titul filmu dává jasně najevo, že polidštění Johanky bylo tvůrčím záměrem. A když tedy obyčejná ženská, tak to by bylo, aby nevzplála milostným citem k fešnému veliteli nepřítele. Jak klišovité. Aneb, co na to asi v té době říkalo nastupující feministické hnutí? ()
Klasické výpravné dielo z čias nemej éry, ktoré v tom čase určite vzbudilo značnú pozornosť. Dnes už je to skôr archívny kúsok hodný múzea, ale napriek tomu tieto nemé filmy dokážu očariť epickosťou a množstvom hercov zapojených do prípravy filmu. Každopádne dejovo to bolo vzhľadom na námet celkom zaujímavé a v pozadí organovej hudby aj jemne atmosferické. Zub času ale nepustí. 50 % ()
Další produkt DeMillova katolického tábora, jehož spásou budiž skutečnost, že si v té době měřili bimbasy s Griffithem v tom, kdo udělá "větší" film, takže se zde ocitneme v často dost opulentních kulisách za přítomnosti stovek statistů. Bitevní sekvence pak překvapivě dobře zachovávají představu o středověkých střetech jako nepřehledném chaosu z bahna i oceli. Na druhou stranu titulní role je slušnej miscast, protože Geraldine Farrar se dá věřit opravdu akorát ta vesnická dojička, ale její roli rozervané křehké mučednice, jak ji mám zafixovanou z jiných iterací, jí mega nejde a vypadá stále jako máma od šesti děcek. ()
Reklama