![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/070/70863_7a77c0.jpg)
Režie:
Philippe TriboitKamera:
Vladimír SmutnýHudba:
François StaalHrají:
Claire Borotra, Sagamore Stévenin, Florence Pernel, Laurent Bateau, Milan Kňažko, Jean-Pierre Malo, Karel Hábl, Jan Vágner, Martin Zbrožek, Jiří Wohanka (více)Obsahy(1)
Podľa románu Guya de Maupassanta - film je najnovšou filmovou adaptáciou príbehu mladého Francúza - Georgea Duroya, muža, ktorý vďaka svojmu neodolateľnému šarmu u žien dosiahne veľkú kariéru. Georges sa ako nezamestnaný jedného dňa stretne so svojim starým kamarátom Forestierom - novinárom. Ten mu ponúkne prácu v redakcii, ale Georges nevie, ako písať články. Georges sa spozná s krásnou, ale vydatou Clotildou - na večierku vysokej spoločnosti, ktorý zorganizuje Forestierova žena Madeleine. Madeleine ho zase naučí dobre písať a Georges začne úspešnú kariéru novinára, ktorý však musí splácať daň za svoj úspech. Po smrti svojho priateľa Forestiera sa ožení s jeho manželkou Madeleine a postúpi na špičkový post v redakcii. Jeho život miláčika žien sa však zmení a Georges využije svoje schopnosti vo svoj prospech. Vo filme, ktorý sa nakrúcal v Bratislave, účinkuje aj Milan Kňažko. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (4)
Skvěle zachycená atmosféra Maupassantova románu. Scénář se na několika místech dost podstatně odchyluje od literární předlohy, ale všechno je provedeno natolik citlivě, že smysl románu zůstává zachovaný. Herecké výkony, výprava, kostýmy, prostě všechno, co profeseně dělá film dobrým filmem, je opravdu dokonalé. ()
Jeden z mých nejoblíbenějších povídkář Guya de Maupassant a jeho novela "Miláček" v novém zpracování. Víc se mi líbí to z padesátých a šedesátcýh let. Tohle je až příliš poplatné současným stylizacích, bez nichž by prý "nový" divák nekoukal. Ono se těm novým verzím mnohdy těžko něco vyčítá po stránce filmového řemesla, ale přijde mi to často studené, přesně vykalkulované, a proč nad tím ztrácet čas, když je tolik jiných nabídek? ()
SLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: STV 1 = 11.2.2004 (5.2.2009) - http://193.148.46.140/relacieaz/jednotka/milacik/ ()
Súhlasím s tým, že film je naozaj exterirérom a interiérom ako aj celou výpravou dovedený k dokonalosti. Ak by sa mala dodržať literárna predloha bol by sa musel nakrútiť TV film po dieloch a nie iba TV film. Moje komentáre si môžte prečítať v zaujímavostiach. Verte tomu, že premiéra 2005 v Paríži mala obrovský úspech...Takže s niektorými "užívateľmi" ktorí ho "hodnotia" by sme sa tu mali rozlúčiť ! Ďakujem. ()
Zajímavosti (7)
- Nakrúcanie scény s prvým príchodom Duroya k Walterovi bolo v auguste 2004 za mimoriadnej horúčavy v Bratislave a pod reflektormi bola teplota až 45 stupňov celzia, čo v dobových šatách bolo neúnosné. Často sa prerušovalo a osušovalo na povel, každý mal vo vreckách papierové tampóny na osušenie lesklej tváre. Takisto obidve šermiarske scény sú z tohto paláca. Jazdy s kočmi v meste a vstupy do domov sú prevažne nakrútené v historickom jadre Bratislavy na Primaciálnom námestí, Hviezdoslavovom námestí, Františkánskom námestí a v Redute, kde sídli Slovenská filharmónia (zatknutie za neveru Madeleine). (pezz)
- Scény z piknikov boli nakrútené pri hrade Červený kameň, ktorý sa spomína už od roku 1240. Tu bola aj scénka súboja na pištole, ktorá sa nakrúcala asi 10 hodín, no výsledok vo filme je mizivý. Pán režisér mal problémy s vedením šermiarskych súbojov a súbojov na pištole a s ich pravidlami v danej dobe, preto bolo aj najaté známe Tovarišstvo TOSTABUR – ESPADRONES pod vedením Dipl. Ing. Petra Kozu, známeho aj jeho poradenstvom a prácou pre hollywoodske filmové štúdiá. Žiaľ, jeho vedomosti režisér neuplatnil. Pri výstreloch boli použité dobové originálne zbrane vo vlastníctve tovarišstva, osobne tu asistoval ich strelmajster a dozeral na bezpečnosť scény, výstrely boli samozrejme už bez guliek. Boli nakrúcané aj zábery, ako sa guľky vkladajú do zbraní, tieto potom strelmajster vybral von, no tieto zábery neboli použité. (pezz)
- Scéna úplatku za informáciu o kšeftovaní so stužkami cudzineckej légie bola symbolicky pri trestajúcej studni na Primaciálnom námestí. Tu trestali previnilcov ponáraním do studne, dodnes sa nachádzajúcej na Primaciálnom námestí. Kat zatvoril trestaného do klietky a ponoril ho do studne. Takéto tresty vykonávali v Bratislave až do roku 1773. Potom ich zakázal panovník Jozef II. (pezz)
Reklama