Režie:
Franz OstenScénář:
Max JungkKamera:
Emil SchünemannHudba:
Nitin SawhneyHrají:
Seeta Devi, Charu Roy, Himanshu Rai, Modhu Bose, Sarada Gupta, Tincory Chakrabarty, Lala BijoykishenObsahy(1)
Osudové kostky. Romance z Indie podle povídky Niranjana Pala. Král Sohat a jeho bratranec a soused, král Ranjit, se vypraví do džungle na lov tygra. Sohat, který by rád získal Ranjitovo království, zinscenuje vražedný útok. Vše má vypadat jako nešťastná náhoda. Ranjit přežije a je dopraven k léčiteli Kanwovi a jeho dceři Sunitě, do které se zamiluje. Po vyléčení Ranjit svému bratranci i nadále důvěřuje. Oba spojuje vášeň pro hru v kostky. Během hry se situace vyostřuje a Ranjit nakonec hraje o své království i o sebe. Pokud prohraje, ztratí i Sunitu. (wero1000)
(více)Recenze (9)
A to je neocenitelný Ostenův přínos: Ukázal a zfilmoval Indii takovou, jaká je. (Deutsche Filmzeitung, 1929). Pohádka o králi Ranjitovi a chudé dceři léčitele Sunitě, kteří se do sebe zamilují, osudné zálibě v hráčství a proradném bratranci, který usiluje o králův trůn i vyvolenou. Prapancha Pash (Kostky osudu) je výpravná podívaná točená německo-britským štábem v indických exteriérech a s indickými herci, spoléhající především na kouzlo oné exotiky. Film měl svou obnovenou otevřenou premiéru v r. 2006 na Trafalgarkém náměstí v Londýně, při níž v podání Londýnského symfonického orchestru zazněla i nově zkomponovaná hudba, jejímž autorem je indický skladatel Nitin Sawhey. I když se na film nelze úplně dívat jako na bollywoodský, německý režisér Franz Osten patřil mezi spoluzakladatele filmové společnosti Bombay Talkies (1934) a podílel se na řadě prvních velkých indických filmů. ()
Indická pohádka o princi gamblerovi, proti kterému intrikuje jeho bratranec. Nejdříve se ho snaží zabít na lovu tygra, pak na něj hodí vraždu otce jeho budoucí nevěsty a nakonec využije jeho lásky k hazardu. Nádherná výprava a kostýmy, dobré herecké výkony a originální příběh. Jsem zvědavá, jestli se ještě něco od Ostena objeví. ()
Krásne nakrútené, krásna dievčina Sunita (Seeta Devi), krásna hudba (Nitin Sawhney, 2006). Kľudne odpustím aj nejakú tú naivnosť v tomto romantickom príbehu, veď v podstate sa naň dá nahliadať ako na rozprávku. Film hodne stavia na exotickom prostredí Indie, pre dobové publikum to muselo byť veľké lákadlo. Keď si len uvedomíme aké rozmanité dopravné prostriedky sa tu využívajú (kôň, záprah volov, ťava, slon). Tá novovytvorená exotická hudba je tak nádherná, že až trochu vytŕča nad ostatnými zložkami filmu. Ale do filmu sa hodí náramne. Zaradené v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete. ()
Filmový príbeh o princovi a jeho milej pripomína skôr rozprávku než historickú drámu, ale vzhľadom na dobu vzniku má čo ponúknuť. Intrigánske postavy, rôzne varovania alebo slabosť princa pre hranie hazardných hier. Nie je to tak veľkolepé ako súčasné indické filmy, ale pomohla mu súčasná hudba i početné použitie exteriérových scén. Samozrejme, je to naivné, skratkovité, ale to boli v nemej dobe všetky filmy. Spracovaniu určite pomohla koprodukcia už zabehnutých západnych kinematografií. ()
Velmi zajímavá raritka, za kterou jsem moc rád. Němých filmů jsem za svůj život příliš neviděl a tento je navíc exotický. Když nepočítám staré grotesky, či různé útržky všeobecně, tak si myslím, že němý klasický film v mém filmovém seznamu chybí. Nemám tak moc s čím srovnávat v tom, co šlo na tu dobu udělat lépe, či naopak, kde to bylo inovativní a výjimečné. Byla to tedy cesta do neznáma, která se povedla a jsem s výsledkem spokojený. Davové scény, různorodá zvířena, kostými a v neposlední řadě příběh, který by mohl být natočen znovu a stále by fungoval. V hodnocení jsem se nakonec přiklonil na čtyři hvězdy, neboť bylo vidět, že si s filmem dali práci a to jasně převážilo způsob hraní a natáčení, který je pro tu dobu charakteristický a dnes už přežitý. ()
Reklama