Režie:
Martin Hollý ml.Kamera:
František UldrichHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Vlado Müller, Josef Bláha, Ilja Prachař, Radovan Lukavský, Jiří Kodet, Oldřich Velen, Ladislav Frej st., Pavel Zedníček, Miroslav Zounar, Jan Skopeček (více)VOD (1)
Obsahy(1)
O rozkazech se nediskutuje. Ani o těch nesmyslných... Koncem první světové války jsou rakouští vojáci na ruské frontě těžce decimováni. Po smrti všech polních důstojníků se velení v bitvě ujme řácký kaprál Hoferik (V. Müller), který udrží pozice i za cenu nesmyslných ztrát na životech. Jeho slepá oddanost říši vyvolává opovržení jak u obyčejných vojáků, tak u Hoferikových nadřízených. Nově jmenovaný náčelník štábu, neschopný generál Berger (I. Prachař), však osobně dorazí na bojiště se svitou dalších důstojníků, aby v zájmu zvýšení morálky mužstva vyznamenal Hoferika Vojenskou záslužnou medailí Signum laudis (lat. Odznak chvály). Jednotka i s generalitou se však dostane do ruského obklíčení. Jediná cesta zpět do rakouského týla vede přes les, ve kterém se vyzná jen Hoferik. Dovést důstojnickou smetánku do bezpečí je však těžší, než si kdokoliv původně představoval. Pro slabosti a pochyby však nemá Hoferik žádné pochopení, a to ani když jde o generály… (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (173)
Skvělé válečné drama s nezapomenutelným hereckým obsazením. Když pominu Vlada Mullera, tak na mě nejvíce zapůsobil Josef Bláha v roli cynického a věčně ožralého kapitána Koniga - jeho rozmluva s kaprálem Hoferikem v pozadí rozpadlýho baráku a popíjení flašek ve spojení s Liškovou nevtíravou hudbou je opravdu hodně silná a dechberoucí scéna, kterou mám snad z celého filmu nejradši. Je obrovská škoda, že panu režiséru Hollýmu film tehdejší cenzura vystříhala. ()
Kedy sa dá najlepšie poukázať na nezmyselnosť vojny? Myslím si, že práve na jej konci, keď už nemá zmysel bojovať no aj tak sa bojuje, pričom to stojí len zbytočné mrhanie životmi. Presne ako tu vo filme. Práve som videl ten najlepší film s Vladom Müllerom a to som si myslel , že tým dlho ostanú Vianoce s Alžbetou. Tiež musím pochváliť výpravu, pričom ani akčné scény neboli na svoju dobu zlé. Jediné čo mi trocha vadilo bola hudba, tá sa skôr hodí do českých rozprávok. Tak sa mi zdá, že niečo podobné odznelo aj v Popolvárovi. Silný nadpriemer. 85/100 ()
Léta jsem Signum laudis chtěl vidět, ale pořád se nabízelo něco jiného a jednu dobu zase nebyla k sehnání koukatelná verze filmu. Díkybohu za VOYO, jež jsme si doma nedávno předplatili, těch českých skvostů je tam celá řada. Po velkolepém bitevním začátku jsem si chvíli musel zvykat na lehce volnější tempo s mnoha dialogy, nicméně depresivní atmosféra nijak neřídla a jako protiválečný film je Signum laudis skutečně působivý. Absence jakékoliv výraznější kladné postavy nepříjemnou náladu filmu jen podtrhuje a zdrcujícím způsobem vygradovaný cynický závěr (vybíjení koní, poprava, zrada) zapůsobí jako chvíle děsivého ticha po výbuchu šrapnelu v plných zákopech. Velmi silné čtyřhvězdí. ()
...A co kaprál? Je schopný hnát nás před sebou pod bodákem. Je takovým jakým jste ho udělali. Namalovali jste si ho k obrazu svému... Vynikající psychologický válečný drama. Ikdyž on je to v důsledku a ve svým vyznění vlastně protiválečnej film. Oceňuji herecký výkony všech zúčastněných ale Vlado Müller byl prostě nepřekonatelnej. 4hvězdy. ()
Aj československá kinematografia mala svoje "na západe nič nové". Film o fanatickom kaprálovi Hoferikovi v majstrovskom podaní Vlada Mullera, ktorý sa snaží na východnej fronte za každú cenu plniť príkazy nadriadených, ale až na konci zistí za čo celá vojnová mašinéria stojí. Sugestívne spracovaná téma militarizmu a plýtvania ľudskými životmi, ktorú len zdokonalujú vynikajúci herci a hlavne nezabudnuteľná Liškova hudba. ()
Galerie (9)
Zajímavosti (16)
- Ve filmu mají někteří herci/vojáci v rukou pušky Mauser 98 K, které se vyznačují zahnutou klikou odsuvného závěru. Tyto karabiny byly ale zavedeny až v roce 1935, a to do německé armády. (Pavelkedar)
- Signum Laudis je bronzové vojenské vyznamenání, které rakouská armáda udělovala svým důstojníkům. (zigot7)
- Scenárista Jiří Križan dostal za film cenu Klementa Gottwalda, tu ale odmítl převzít z odvodněním, že Gottwald podepsal jeho otci v 50. letech trest smrti. V podstatě zázrakem za to nebyl potrestán a dál zůstal jako dramaturg na Barrandově. (sator)
Reklama