Režie:
Martin Hollý ml.Scénář:
Peter KováčikKamera:
Dodo ŠimončičHudba:
Karel SvobodaHrají:
Karol Machata, Libuše Šafránková, Gábor Nagy, Jozef Kroner, Zuzana Kocúriková, Ľubomír Paulovič, Juraj Kukura, Ladislav Chudík, Viera Strnisková (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Princezna Maruška, jedna za tří dcer krále Pravoslava, se schází s tajemným princem Milivojem, který se jí objevuje a zase mizí. Aby ho mohla kdykoliv přivolat, dá jí princ růži ze soli. Milivoj je syn krále podsvětí, který jejich vztahu nepřeje, ale princ se hájí tím, že Maruška mu dala poznat lásku, kterou oni v posvětí neznají. Král naopak tvrdí, že lidé jsou bezcitní a chamtiví. Král Pravoslav chce po dcerách vědět, jakou lásku k němu chovají. Předvádějí mu své manžely, jedna tvrdí že ho má ráda jako zlato, druhá jako zlaté kamení. Maruška představí otci prince Milivoje a řekne mu, že ho má ráda jako sůl. Král se na ni i na prince rozhněvá, vyhodí Marušku z hradu a řekne jí, aby se vrátila, až sůl bude dražší než zlato a drahokamy. Pak že dostane trůn. Zjeví se Král podsvětí a zakleje krále Pravoslava i s královstvím. Všechna sůl v království se pak promění ve zlato. Bez soli se ale nedá vařit, a tak všichni časem onemocní. Marušce nezbyde nic jiného, než jít hledat lék… (TV Nova)
(více)Recenze (170)
Sůl nad zlato je jedna z nejznámějších slovenských pohádek, která mě velice překvapila. Již rytířský turnaj na samém počátku dává tušit, že tohle nebude jen průměrná pohádka na zaplnění svátečního programu. Nýbrž se bude jednat o pohádku, která si podá ruku s těmi nejhezčími, které točili Zeman či Vorlíček. Ten rytířský turnaj je skutečně vynikající. Ani ten z NOCI NA KARLŠTEJNĚ se mu nemůže rovnat. Poté již přichází to hlavní o tom, jak si král nechá zavolat své tři dcery a zeptá se jich, jak jej mají rády. Literární předloha Boženy Němcové je mírně poupravena o podzemní království, kterému vládne Ladislav Chudík coby král. Jeho syn si rozumí s Maruškou (Libuše Šafránková, mimo jiné snad jediná Češka ve filmu). Možná na Marušku už postarší, ale opět skvělá jako v Popelce či ve TŘETÍM PRINCI. Nejhezčí ovšem byla její nejstarší sestra Vanda, kterou hrála černovlasá Zuzana Kocúriková. Celkově je tahle pohádka řemeslně propracovaná. Nádherné kostýmy, bohatá výprava, výborná kamera a především povedený výběr herců, kteří si dokonale sedli. Podle mě nejlepší slovenská pohádka. [7730. hodnocení, 129. komentář, 60%] ()
Tak nějak nevím. Pohádková klasika trošku okořeněná, pardon, vlastně osolená špetkou podzemní jeskynní nadpřirozené temné atmosféry. Abych to shrnula, čekala jsem větší paskvil. Takže mě tahle pohádka vlastně příjemně překvapila. No a kdo vlastně za co mohl a jestli si kdo zasloužil či nezasloužil... to pořádně nevyřešil ani scénář, já to taky řešit nebudu. Přiznám však, že jsem byla zvědavá, což byl asi hlavní motiv, proč jsem tu pohádku vůbec dokoukala. ()
Ano, je to taková studeně, melancholicky a tragicky všelijaká pohádka. Pohádka? Musí být? Když jí trochu povolím rozepnout se do jiných žánrů (a nebudu se na ni dívat na Štědrý den) je podivuhodně kouzelná... Ani příliš neútočí známým tématem ani nepřetéká sladkými výlevy, je dojemná i něžná, pěkně pochmurná i napínavá, to mám ráda... Má oblíbená... ()
Tri poctivé slané hviezdy za otvorenosť rozprávky a nutnosť spraviť si po konci niečo slané z lístkového cesta. Herci prvotriedny snáď až na odporného a toporného soľného princa. Krásne vystavaná komparácia dobrého a zlého v rozprávke, ktorá si však drží vážnosť až osudovosť. Dobrý námet sa podaril preniesť aj na plátno a tak to zákonite odolá aj zubu času. ďakujem Božene aj zúčastneným. (videné Vianoce 2019 !) ()
Tak tahleta Maruška si musela svého prince tvrdě odpracovat, kdepak nějaké polehávání v rybářské síti. České reálie (Pernštejn, Křivoklát), slovenská příroda, česko-slovensko-němečtí herci. Inspirace středověkem byla přínosná, hůře už ty lehce futuristické kostýmy pro podzemní svět a nejhůře hudba Karla Svobody. ()
Galerie (17)
Zajímavosti (6)
- Interiéry sa točili aj v Demänovskej ľadovej jaskyni. 1 900 metrov dlhá jaskyňa v Nízkych Tatrách poskytla filmárom jedinečné kulisy vo forme ľadových stalaktitov, ktoré v rozprávke reprezentovali podzemné zásoby soli. Ďalej sa film nakrúcal v Prahe, Brne, Rožňave, Súľove, Vývrati, Ledniciach, Domici, Křivoklate, Pernštejne, Lakšárskej Novej Vsi a na Červenom Kameni. (ash99)
- Hudebný podmaz v pohádce je společná píseň Karla Gotta a Marcely Holanové – „Náš song“ (hudba Karel Svoboda). (Gareth_Jones)
- V němčině se film nazývá Der Salzprinz, což lze přeložit jako "solný princ". (Janek2002)
Reklama