Režie:
Rouben MamoulianKamera:
Karl StrussHrají:
Fredric March, Miriam Hopkins, Rose Hobart, Holmes Herbert, Halliwell Hobbes, Edgar Norton, Tom London, John Rogers, Sam Harris, Eric Wilton, Douglas Walton (více)Obsahy(1)
Vážený londýnský lékař dr. Jekyll vypracuje metodu kterou lze v člověku oddělit jeho dobré a zlé stránky. Při pokusu, který koná sám na sobě, se změní v nevypočitatelného a násilnického pana Hydea. Když jeho zlé Já zabije pouliční holku, nelze už prozrazení celé události zastavit. (HOODY)
Recenze (64)
Moje úplně nejoblíbenější verze příběhu Doktora Jekylla a Pana Hydea. Nejlepší režie, herecký výkony a atmosféra ze všech. 9/10 ()
Filmy z tohto obdobia u mňa atmosférovo prekonáva Invisible Man, ale nemôžem povedať, že by som bol sklamaný. Charizma Frederica Marcha potiahne celý film, ale neviem prečo toľko pozitívneho hodnotenia na jeho masku. Aj samotná premena mi prišla dosť amatérska a to sa v tej dobe točilo kvalitnejšie..viď Vlkodlak alebo spomínaný Invisible Man. Šokujúcim tak nie je Mr Hyde, ale zobrazenie, vlastne odhalenie žien a ich erotična. Klobúk dole pred odvahou režiséra. ()
Džekyll a Hajd dostali zvukový apgrejd aby sa mohli slobodnejšie vykecať. Dr. jekyll už nie je taký svätúšik ako v staršej verzii, ale viac samoľúby hajzlík ktorý si čmudiace sérum namieša aby kolegom dokázal že na to má. Jeho opičiacka verzia zlého ja sa môže oproti Jožinovi z kanálov z nemého filmu zdať skôr smiešna, ale vlastne dobre vystihuje podstatu veci. Pán hyde je tu násilnícky zmrd terorizujúci obeť svojej vášne. Späť v koži Jekylla samozrejme všetko ľutuje a sľubuje že už nebude viac Hyde, ale premena si už robí čo chce, takže to musí skončiť vraždou. Fredric March dáva obe polohy ako pán, aj keď ten jeho namachrovaný opičiak občas pôsobí ako rozbesnený Sun Wu-Kong. Dá sa povedať že táto verzia je hlavne o domácom násilí, lebo je Hyde vo svojom páchaní zla výhradne zameraný na buzerovanie sexy tanečnice do ktorej sa buchol. Každopádne akčné finále Hyde vs. policajti je prekvapivo choreograficky zmáknuté a opičiak skutočne robí opičie kusy až mi to zas pripomenulo Jackie Chana. Takže za mňa to solídne drží. ()
Tento klasický príbeh ma až doteraz obchádzal, čo bola veľká chyba. Tento film ma, aj cez dobu svôjho vzniku, šokoval precíznym umením a detailami. Trikovú stránku a masky tu už spomínali, nedá mi ale nenapísať o vynikajúcej kamere a strihu. Tieto dve veci, vzájomne sa podporujúce, iba umocňujú schizofréniu hlavného predstaviteľa, ktorý hrá samozrejme vynikajúco. Kamera nás niekoľkokrát sprevádza z pohľadu hlavného predstaviteľa, sú tu rôzne vychytávky so zrkadlami a podobne. Nezabudnuteľná scéna je vtedy, keď sa Jekyll mení na Hydea a kamera ho sníma od konca jednej ruky, cez hlavu až k druhej ruke a naopak. Na svoju dobru zaujme aj práca s detailmi, na ktorej je vidieť určité prvky typické pre nemú kinematografiu. Priznám sa, že nemôžem porovnávať jednotlivé adaptácie, nakoľko som ostatné ešte nevidel, avšak už len kvôli hercom, kamere a strihu má u mňa tento kúsok jednoznačne 5* a všetkým ho vrelo odporúčam. ()
Tenhle film je překvapivě stále dost strašidelný. Přijde mi, že zastaral podstatně méně, než třeba Dracula či Frankenstein ze stejné doby. ()
Na jednu stranu opravdu dobré herectví Marchovo, na druhou stranu otřesné snad všech ženských hrdinek (což je syndrom, který je typický pro všechny horory 30. let). Příběh je nadčasový a mnohokrát zpracovaný, tato verze patří určitě k těm povedeným. 70 % ()
Při vzájemném porovnání s verzí z roku 1941 vyšla jako vítěz tato. Obě jsou si kvalitativně dost podobné, ale tato verze má tři věci, které bych vyzdvihnul a díky kterým se mi více líbila: Pan Hyde s vizáží J. A. Náhlovského, který spíše pobavil než vyděsil, na tu dobu opravdu famózní triky (1941 v tomto hodně zaostává) a hlavně Miriam Hopkins v roli pouliční děvy. Ingrid Bergman mám rád, ale její projev je tak trochu škrobeně divadelní a na neskutečný sex appeal M. Hopkins jednoduše nemá. Resumé tedy zní: tato verze je atmosferičtější, vtipnější (což ale jistě nebyl záměr) a celkově živelnější ve všech směrech. Verze roku 1941 je naopak vážnější, trikově sterilní a divadelněji pojatá. Tam to na 4* nestačí. ()
Verzia z roku 1941 sa mi pacila o nieco viac...:-) ()
Výborné zpracování známeho Stevensonova románu na pomezí hororu, společenské satiry a perverznosti předkodexové doby. Výtečná je i maska Hyda a herecký výkon Fredrica Marche. ()
Velice děsivý, nepříjemný film o uplatnění jedné, podle mě platné teorie, v praxi. Doktor Henry Jekyll je laskavý, milý, obětavý a neuvěřitelně ochotný lékař ve viktoriánském Londýně, který pomáhá chudým. Na přednášce představuje svou teorii, že v každém člověku jsou skryty dvě osoby - jedna dobrá a druhá zlá. Je zamilovaný do své snoubenky Muriel Carew a chce si ji vzít, ale tatínkovi generálovi siru Danversu Carewovi se to nelíbí a nařídí jim, aby počkali. Jednou při návratu domů se svým kolegou, doktorem Johnem Laynonem, spatří barovou zpěvačku Ivy Pierson, kterou před jejím bytem napadnul muž. Jekyll chlapa odežene a odnese Ivy do jejího pokoje, kde zkontroluje její zranění, zatímco se jej ona snaží svést. Jekyll odolá pokušení a odejde z Lanyonem, který je přistihne zrovna, když Jekyll spadne k nahé Ivy do postele. Sir Danvers vezme svou dceru Muriel do Bathu, a tak začne Jekyll experimentovat s látkami, které mají uvolnit jeho zlou stránku. Jekyll vypije směs látek a promění se v Edwarda Hydea, který vypadá jako opice, je impulzivní, násilnický, amorální a oddává se každé touze. Hyde vyhledá Ivy v baru, kde pracuje, a za těžké prachy si vynutí její společnost. Pak ji odvede do jejího penzionu, kde ji znásilní a psychicky totálně zmanipuluje. Hyde čte v novinách, že sir Danvers a Muriel plánují návrat do Londýna, a tak opustí Ivy, ale varuje ji, že se vrátí, když to bude nejméně čekat. Jekyll cítí vinu a posílá Ivy 50 liber. Ivy jde za doktorem Jekyllem a pozná v něm muže, který ji tehdy v noci zachránil. Uplakaná mu vypráví o svém problému s Hydem a Jekyll ji ujišťuje, že Hydea už nikdy neuvidí. Bohužel, další noc, když jde na večírek s Muriel, se Jekyll promění v Hydea poté, co uvidí na stromě kočku, která uloví zpívajícího ptáčka. Hyde se vydává na Ivy a předvede jí, co je to peklo, začne ji týrat a nakonec ji zabije. Pak se vrací do Jekyllova domu, ale majordomus jej posílá pryč. Zoufalý Hyde napíše dopis Lanyonovi, ve kterém mu dává pokyn, aby vzal určité chemikálie z Jekyllovy laboratoře a odnesl si je domů. Hyde pak dorazí k Lanyonovi a ten na něj vytáhne zbraň a požaduje, aby ho vzal k Jekyllovi. Hydeovi nezbývá nic jiného, než odhalit pravdu. Před šokovaným Lanyonem vypije směs a promění se v Jekylla. Jekyll si uvědomuje, že není schopen kontrolovat své přeměny, a tak přeruší své zasnoubení s Muriel. Nicméně, chudák Jekyll své proměny přestane zvládat a film se postupně řítí k tragickému konci. Bylo to dost děsivé, nepříjemné a opičí přízrak Hydea má velký potenciál strašit mě v mých nočních můrách. ()
Atmosféra filmu sa dá doslova krájať. Neopakovateľné obrazové a majstrovské herecké kvality. Frederic March získal za svoju dvojrolu zaslúženého Oscara. Pre horor fanúšikov i cinefilov je tento filmový milník povinnosť! V rámci žánru ho možno zaradiť do zlatého fondu svetovej kinematografie:-)100% ()
Můj oblíbený příběh, výkon hl.protagonisty mě bavil, maska Hydea je taky slušná (ke konci už je z těch jedů pěkně strhaný:).Každý má svého kostlivce ve skříňce. Povedené. ()
Film si zaslouží plné hodnocetí. Klasický film, všem známý děj, dokonalé černobílé zpracování, triky, za které by se nestyděl ani součastný velikán. Toť mé hodnocení k tomuto skvostu ()
Na svoju dobu prekvapivo odvážny počin. Takmer tu vidno prsník (možno pri spomalenom zábere skutočne nejaký kus prsníka zachytíte), šialený Hyde sa uchyľuje až k sadomasochistickým sexuálnym praktikám (samozrejme, mimo kameru, ale beztak už zmienka o bičovaní musela byť v roku 1931 odvážna) a vážený dr. Jekyll takmer zahne svojej snúbenici s pochybnou prostitútkou. Premena dr Jekylla na pána Hyda je naozaj skvelá, vzhľadom na to, aké techniky mali k dispozícii v danom roku. Niektoré scény sú síce príliš sentimentálne, ale tie našťastie netrvajú dlho. Grobiánsky pán Hyde pôsobí nepríjemným dojmom ešte aj v dnešných časoch. Je skutočne desivý, odpudivý a neokrôchaný. Celkom otvorene ukazuje film aj násilie páchané na ženách - i keď to fyzické sa deje zväčša mimo kameru, psychický teror, ktorým deptá pán Hyde mladú prostitútku je tu vykreslený celkom sugestívne. Netreba sa nechať odradiť rokom natočenia, pretože film má potenciál zaujať i dnešného diváka - predovšetkým teda milovníka horroru. ()
Na svou dobu má snímek velmi dobrou práci s kamerou (hlavně v úvodu) a také s trikovými efekty u proměny (hlavně u té první, ty ostatní, hlavně poslední dvě, už nebyly nic moc). Jako fanynka knihy, kterou jsem zrovna dnes dočetla (přičemž jsem několikrát slyšela i audioknihu), jsem byla ale trochu zklamaná. Nelíbí se mi vyškrtnutí pana Uttersona, který nás celým příběhem provází. Dále chybí hlavní akt vraždy, který je v knize dost klíčový (zde nahrazen smrtí zpěvačky), a obecně se mi moc nelíbí, že jsou zde dvě ženské postavy. Od holky to možná zní divně, ale naprosto to mění charakter hlavního hrdiny, a ne v tom dobrém slova smyslu. Ne všechny životní příběhy se musí motat kolem lásky a svatby, a tento příběh je toho jasným důkazem. Vím, že nám chtěli ukázat, jak jeho bezohledné vědecké experimenty ničí životy kolem něj, ale v tomto příběhu nejde ani tak o životy ostatních, jako o život doktora samotného, jehož utrpení je násobeno právě smrtí lidí v jeho okolí. Nakonec je tu samotný pan Hyde, který se víc jako samotné zlo chová jako opice, která utekla ze zoo. Jakoby jeho mysl byla separovaná od mysli doktora Jekylla, což tak vůbec není. Více jako násilník poháněný vzrušením (i když se to, jak nad tím přemýšlím, moc nevylučuje) se chová jako nadržený úchyl. Vím, že v knize je tohle taky psáno, ale rozhodně to není to nejpodstatnější. Ale Hayesův kodex nebyl v době vzniku tolik utužen, takže se takové záběry jako holé dámské nohy nebo hluboký výstřih do filmu dostat ještě mohly. ()
To snad ani není možný, že takto skvěle natočený film vznikl na začátku třicátých let! ()
Stejně vynikající jako její remake. ()
Výborný snímek s Fredericem Marchem v roli zaujme hned úvodní scénou, která propůjčuje oči hlavní postavy divákovi, který se pak plynule vrací zpět, když poprvé spatříme dr. Jekylla. Jeho proměna v ohyzdného Hydea přináší větší animálnost, než předchozí verze a upozaďuje jeho kriminální činnost. March je vynikající herec, který dokáže projevit obě polohy dokonale a stačí mu jen pohyb a oči. ()
Nejlepší hororový film své doby, universalovští Dracula a Frankenstein mu sahají tak po kolena. Marchova dvojrole je zvládnuta výborně, zejména pan Hyde je úžasný záporák, dokonale vystihující sadistickou, pokleslou a špatnou část lidské osoby. ()
Mám rád staré klasiky... Fredric March bol neskutočný ako Dr. Jekyll a ešte lepší ako Mr. Hyde. Čo sa týka dramatičnosti deja, tak si myslím že rovnomenný film z roku 1941 je v tomto smere lepší. ()
Reklama