Scénář:
Fabrice ZiolkowskiHudba:
Bruno CoulaisHrají:
Brendan Gleeson, Nora Twomey, Paul Tylak, Paul Young, Fabian Erlinghauser, Michael McGrath, Mick LallyObsahy(2)
Brendan žije ve vzdáleném středověkém opatství, které čelí nájezdům barbarů. Ale nový život plný dobrodružství čeká mladého mnicha, když k nim dorazí mistr iluminátor se starobylou nedokončenou knihou plnou tajemné moudrosti a síly... V tomto bohatém příběhu o síle imaginace a víry v to, že lidstvo překoná zlé časy, se spojuje magie, fantazie a keltská mytologie. V 9. století, v odlehlé části Irska leží opevněné opatství Kells, ve kterém tiše žije dvanáctiletý Brendan. Spolu s ostatními mnichy tvrdě pracuje na zpevnění zdí opatství, ve snaze ubránit se vikingským nájezdům. Jenže s příchodem bratra Aidana, slavného mistra iluminátora a ochránce mimořádné, avšak nedokončené knihy, se Brendanovi otevírají dveře do nového světa. Aidon ho zasvětí do umění iluminace - výzdoby rukopisných knih a objeví v něm ohromný talent. Brendan má dokončit onu velkolepou knihu. Nejprve však musí překonat své obavy z tajného úkolu, díky němuž se poprvé dostane za zdi opatství. Brendan se vydává do kouzelného lesa, ve kterém se skrývají mýtické bytosti. A zde se mladý mnich setká s pohádkovou Aisling, tajemnou vlčí dívkou, která mu bude pomáhat při plnění jeho úkolu. Děsivé vikingské hordy se však blíží. Prosvětlí Brendanovy umělecké vize temnotu a dokáží, že osvícenost je nejlepší hradbou proti barbarům? (oficiální text distributora)
(více)Videa (3)
Recenze (259)
Neviem, neviem, niečo mi tam vadí, chýba, prekáža, je navyše... Na Brendana som sa tešil dlho. Nápad a príbehový rámec je zaujímavý (pre milovníka kníh ako som ja dvojnásobne). Kresba skvelá. Nádych mýtu a atmosféra fantastická. Scény s démonickými Vikingami mrazivé. Ale... nie je to úplne ono. Vadil mi spôsob humoru a odľahčovanie (ok, tak je to rozprávka, lenže aj tá sa dá spraviť ešte "dospelejšie"), miestami mi vadilo, akým smerom, miestami narážajúcim na stereotypné chovanie postáv (ktoré sa tak stávajú nezaujímavými), sa príbeh uberá. Ešte temnejšie tónovanie by neuškodilo. A aj to "srdce", ktoré Brendanovi nechýba, mohlo byť hrejivejšie. 80% ()
Dlouho jsem si zvykala na animaci, skoro třetinu filmu, i když Brendan je sympaťák od první chvíle, hudba byla příjemná od první chvíle, přesto ta animace ... ta animace byla zvláštní, ale krásná. Ve chvíli, kdy mě příběh pohltil, jsem pochopila, že to, na co jsem zvyklá, Disneyovská podbízivá půvabná animace, by tady byla na škodu. Aisling a její přátelství s Brendanem, chování strýce opata, prolínání pohanství a křesťanství, budování hradeb v protikladu se snahou vytvořit dokonalou knihu. Příběh plný protikladů, příběh plný poezie. Děkuji elfí princezně, že mě přesvědčila, že se na tenhle film mám podívat. ()
Nakonec dávám jen čtyři, protože tento skvělý film sám sebe trestuhodně oslabuje, např. hned úvodní přetaženou scénou komického nahánění husy nebo povrchní zarputilostí strýcova ochranného zákazu vycházení a vůbec oblíbenou lacinou komformní konstalací rolí jednotlivých postav a jejich činností (např. pojetí místních iluminátorů jako dobráckých komických šmoulů). Především se ale film tolik zhlíží v sebeurčení motivy keltské výtvarné kultury a z něj čerpající skvělé iroskotské tradice knižní iluminace, že zcela pouští ze zřetele, čemu toto umění sloužilo. "Kniha" je neustále skloňována takřka jako zdroj vší moudrosti a spásy, její ilustrace (a "nejdůležitější stránka") jako posvátné veledílo, ale vůbec nevíme, proč. O co v této knize jde, je zcela mimo veškerý zřetel, přestože po celý film téměř neopustíme zdi křesťanského kláštera, v němž byla pravděpodovně dokončena (jde o proslulou "Book of Kells", evangeliář někdy z konce 8. stol., nejskvělejší památku iroskotské iluminátorské školy). V klášteře si vzájemně konkurují dvě priority: obrana před vnějším nebezpečím a práce na výzdobě knih. Ale proč vlastně ten klášter existuje, co je bytostným určením křesťanského kláštera, netušíme. Ale ani nám není dáno nahlédnout do tvůrčího procesu a smyslu práce iluminátorů, přestože je celý film právě o tom. Nicméně: Šťastnou náhodou jsem krátce před zhlédnutím tohoto filmu četl knihu Antonína Nováka Vědomí středověku, díky čemuž jsem mohl vidět, že tento film je celý vytvořen z keltských výtvarných motivů - jsou všude (především v lese), celý svět se z nich v tomto filmu skládá. Tyto motivy měly přes svou abstraktnost svou konkrétní symboliku už ve svém původním pohanském prostředí, odkud byla s obdivuhodnou přirozeností a příhodností přenesena do výtvarné kultury křesťanské. Přitom není od věci si uvědomit, že tato výtvarná kultura byla po kontinentě rozšířena v souvislosti s činností iro-skotských misionářů, která v raném středověku možná pro Evropu zachránila katolické pravověří (kterýžto motiv se zdá být půvabně naznačen v závěru filmu, nakonec však opět vidíme, že Brendan pouze roky bloumal s "Knihou" po světě). Jako filmová pocta Knize kellské je tento film výborný, výtvarně skvěle jsou také pojati mimo jiné Vikingové a zvláště zkáza kláštera. Klíčovou (a nejpůsobivější) scénou je zajisté Brendanův zápas s Kromem - podsvětní obludou, od které musí získat "oko svatého Kolumby", tedy schopnost tvůrčího vhledu. Krom je pojat jako bájný Leviathan, pranetvor ztělesňující počáteční chaos - jeho nekonečný sebelabyrint (připomínající také jisté keltské výtvarné motivy) Brendan nakonec spoutává křídou načrtnutými liniemi - dává formu neohraničené tvůrčí potenci, zakládá řád. Zápas se odehrává pod vodou, v podzemní jeskynní tůni - tedy v psychické hlubině nevědomí. Náboženství, mýtus, řád přirozenosti, psychoanalýza, tvůrčí génius - to vše je v této krátké scéně přítomno. Pojímána přísně dějově, vyzněla by velmi nesmyslně - tato scéna musí být vykládána, právě jako jsou vykládány mýty nebo sny. S pozdějším, rovněž irsko-mýtickým Moorovým filmem Píseň moře má tento společné to, že jde o příběh osiřelého chlapce, který musí cosi zásadního překonat, což se děje v alianci s dívkou, jejíž vlastí je zásvětno a bez níž by to nedokázal. V obou filmech se potýká s ochranitelským, dobrým, ale (vážnými starostmi či bezbřehým zármutkem) poznamenaným a nechápajícím otcem (resp. strýcem), v obou je silný protiklad bezpečného domovského ostrova (maják, resp. klášter) a nepřátelského (možná jen údajně nepřátelského) vnějšího světa. Bohužel, ačkoli je Brendan a tajemství Kellsu skvělejším (více se skvícím) filmem než Píseň moře, na rozdíl od ní nelze o tomto filmu říci, že by v něm nebylo nic zbytečného, nic samoúčelného, nic nedotaženého. () (méně) (více)
║Rozpočet $8miliónov║Tržby USA $676,775║Tržby Celosvetovo $3,582,797║ v rámci animácie to je úžasná pestrofarebná omalovánka hýriaca rôznymi farbami, animačnými medzi-poličkovými prechodmi, nekonečnou fantáziou tvorivosti, k tomu nevšedný príbeh, drsné, temné poňatie, v skutku pôsobivé /80%/ ()
Stylizovaná animace silně připomínající samuraje jacka místy vyhnaná až do neuvěřitelně precizních mandaloidních kompozicí ze kterých přechází zrak..Příběh je sice zasazen do křesťanské mythologie ale v tomhle ohledu v žádném případě netlačí na pilu a jakýmkoliv konkrétním náboženským symbolům se vyhýbá jako čet kříží(vlastně v celém filmu uvidíme kříž jednou a to jen na moment)-Skoro by se až chtělo říct, že si zde tvůrci na základní (a upozaděnou) křesťanskou kostru navlékli sobě bližší pohanský a místy jasně psychedelický šat, který ihned rozpozná nejeden požírač hub :D ()
Galerie (80)
Photo © Cartoon Saloon / Les Armateurs / Vivi Film
![Brendan a tajemství Kellsu - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/249/160249244_92053a.jpg)
Zajímavosti (9)
- Jméno kočky Pangur Ban použil již v 8. století irský mnich pro kočku ve své básni. Hrdinka Aisling se pak jmenuje podle žánru irské poezie ze 17. století. V irštině znamená její jméno „noční sen“. (mr.filo)
- Opatství Kells, kde byl rukopis po staletí uložen, se nachází asi 60 km severozápadně od Dublinu. Klášter, kde kniha vznikla, byl zrušen ve 12. století. (M-arta)
- Práce na filmu začaly v roce 1999 potom, co režisér Tomm Moore se svými kamarády zhlédl filmy The Thief and the Cobbler (1993) od Richarda Williamse a Legendu o Mulan (1998) od Disneyho. Zvrárnění těchto dvou filmů inspirovalo Moora k vytvoření stylu založeného na irském umění. (dinamit_1)
Reklama