Režie:
Juraj HerzKamera:
Alexander ŠurkalaHudba:
Ilja David CmíralHrají:
Mark Waschke, Karel Roden, Ben Becker, Hannah Herzsprung, Radek Holub, Wilson Gonzalez Ochsenknecht, Zuzana Kronerová, Jan Hrušínský, Franziska Weisz (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Legendární režisér Juraj Herz se rozhodl otevřít jednu z nejkontroverznějších kapitol českých dějin, poválečný odsun Němců, při němž se spravedlivý hněv často mísil s těmi nejnižšími pudy. Příběh Habermannova mlýna, zakládající se na skutečných událostech, se odehrává v malé vesnici v Sudetech mezi roky 1938 a 1945. Jednou z obětí dějin měl být i bohatý německý podnikatel August Habermann (Mark Waschke) a jeho nejbližší přítel Březina (Karel Roden). Šílená doba dostihne Habermanna i přesto, že bez předsudků dával práci Čechům i Němcům a odmítal se zcela podřídit nacistické ideologii. Při volbě ze dvou možností, z nichž ani jedna není dobrá, učiní rozhodnutí, které se stane záminkou k tomu, aby se bezprostředně po válce stal hlavním cílem na seznamu „českých vlastenců“, z nichž většinu tvoří jeho bývalí chráněnci. Samozvaným soudcům a katům jde ale spíš o jeho majetek než o spravedlnost. Dokáže před nimi Habermann zachránit alespoň ženu a dítě? (Magic Box)
(více)Recenze (1 083)
http://www.revuepolitika.cz/clanky/1362/habermannuv-lync-a-narodni-sebebicovani Jak to bylo s Habermannem ve skutečnosti? Pocházel, stejně jako jeho žena, ze smíšeného německočeského manželství. Za války Čechům pomáhal, neví se ale o tom, že by to bylo na hranici vlastního sebeobětování. Rád hrával karty, což se mu stalo v posledku osudným. Když byl 8. května 1945 revoluční gardou zatčen a odváděn před revoluční ONV, potkal je cestou mladý holič, jeho kumpán z hospody, nad nímž Habermann v kartách často vyhrával. V okamžiku skončené války byl navíc v euforii, vytáhl zbraň a mlynáře bez rozmýšlení zastřelil. Tuto verzi potvrzují i nedávno objevené dokumenty v okresním archivu, konkrétně trestní spis s vrahem. Jiná věc je, že jeho čin byl amnestován dekretem prezidenta Beneše z roku 1945. Habermann nebyl ubit lidovým lynčem, nebyl mučedník trpící za to, že jediný byl statečný. Šlo o vraždu z osobní nenávisti, jakých se v Bludově do té doby odehrálo několik. V roce 1913 například „nevypátraný padouch" umlátil z neznámých důvodů hasičskou sekerkou ženu a její čtyřletou dceru. V roce 1921 zavraždil otec, prý pro „rozhárané rodinné poměry", svou ženu a čtyři děti, zapálil dům a sám se na půdě oběsil. Ano, Habermann byl zatčen jen proto, že byl Němec. I vila byla vykradena. Film by ale vyzněl zcela jinak, kdyby se kromě jména a tragické smrti hlavního hrdiny inspiroval skutečnými bludovskými válečnými událostmi. Snáze bychom pak chápali dobovou náladu českého obyvatelstva, tušili bychom, jak se mohlo stát, že se v lidech zahnízdila obrovská nenávist vůči všemu německému. Filmový lynč se odehrát mohl a leckde se možná i odehrál, ne ale ve starém mlýně na řece Moravě. Příjezd Němců v říjnu 1938 nebyl vítán vlaječkami, ale pláčem a bezmocným vztekem. Bezprostředně poté následoval útěk československých státních úředníků a poloviny učitelů. Nenávist vyrůstala z řádění nového německého ředitele školy Erbena, který byl také vedoucím místní nacistické organizace. Za něj byly provedeny čistky ve školní knihovně, jimž padly za oběť i knihy jako Babička Boženy Němcové, bylo zavedeno povinné vyučování němčiny, zastavena výuka dějepisu, zakázán zpěv hymny Kde domov můj. Po vychození obecné školy neměli čeští žáci další možnost, jak se dále vzdělávat. České vyšší školy neexistovaly, do německých nebyli přijímáni. Nemohli nastoupit ani do učení. ()
Samotný film je pro mě na pěkné tři hvězdy, ale čtvrtou, přídavnou a nejvíce důležitou musím přidat ku poctě významu a důležitosti tohoto filmu. Na 2. světovou válku se můžete dívat očima "vojína Ryana" a chápat válku jako boj za vlast a za mír na světě. Ale přirozenější a častější byl ten boj, který dokonale vystihuje tenhle film. Příchod němců, neustálý strach, zabíjení nevinných čechů, převrat, konec války, strach na druhé straně, zabíjení nevinných němců .... Každý film, který dobře zachytí tohle nejkrutější a nejzmatenější období novodobých dějin, má svůj význam. Protože když se na to díváte a vidíte tu nelidskost... zároveň si říkáte: "Sakra, vždyt se to dělo jen před nějakejma 65 rokama...." A co je 65 let? Nic. Jedna generace. Jen takový malý uprdnutí v dějinách tohodle světa. Jenom 65 let. Nešokuje vás to? Mělo by... ()
Už z mého hodnocení je patrné, že se mi film líbil, ale dalo se z toho vytřískat daleko více. Natočené je to nádherně, k tomu žádné výhrady nemám. To samé platí o hercích. Ale na to jaký potenciál má samotný námět mi to zpracování války připadá trochu odfláknuté. Vměstnat celou 2. světovou (i když de facto jenom v Sudetách) do jednoho, ani ne dvouhodinového filmu, je úkol naprosto nemožný a zastávám názor, že k těmto účelům měla být vybrána pouze část války. Každý rok války si na filmovém plátně zaslouží více než 15-20 minut. Navíc tím trpí jak děj- který místy skáče z jednoho momentu do druhého zcela bez vysvětlení a důvodu, tak i filmové postavy, které ztrácí jakoukoliv možnost vývoje. Možná právě proto mě emočně ten příběh zase až tolik nezasáhl, jen opět poukázal na to, že lidi můžou být svině. Hodně mě nadchl dějový návrat k úvodní scéně, jejíž podstata mě na konci velmi překvapila. ()
Čím viac takýchto filmov vznikne, tým lepšie. S históriou sa treba vyrovnávať, najmä s podobnými citlivými témami vrátane povojnového odsunu Nemcov, ktorý bol ďalším dôsledkom vojnového besnenia. Diel ako je toto nikdy nebude dosť, bodaj by sa viac nakrúcali podobné kúsky aj na Slovensku. ()
Hodně moc jsem tomuto filmu fandil. Musím říci, že jsem vcelku zklamán. Herci a herecký projev sice dobrý, horší to už bylo se samotným dějem. Čekal jsem silný příběh plný emocí, příběh který vykreslí do dramatu něco z 2. světové války. Zatím jsem tu našel jen příběh, kde většinou o nic nejde, nic podstatného se neděje. Podstatou celého snímku je to, že německý fešák Habermann má mlýn, kde zaměstnává čechy. Ti se neztotožňují s nastoleným německým režimem a za to jsou trestáni. Habermann se jich zastává, snaží se je vysvobodit. Přesto na konci války jej jeho zaměstnanci umučí. Sem tam se objeví rádoby silnější moment, ale slabší děj, hudba a kamera vše překryjí. ()
Bez lepších znalostí o tom, jak to u nás v průběhu války a po válce vypadalo to mohlo být mírně zvláštní. Ale byl překvapen co všechno se v mlýně skrývalo. Tolik emocí to ve mně probudilo. Všemu tomu napětí byla nápomocná fantastická hudba. Byl jsem jenom mírně zmatený z rychlých přeskakovaní událostí, je škoda, že válka jako by ustoupila do pozadí. 70% ()
K filmu - mám radost, že se něco takového povedlo. Zdá se mi, že to je přesně ta parketa, kudy by se měl český film ubírat. Byl to velkofilm, ale natočený velmi skromně a srdcem. Téma - toho není nikdy dost. Herci - bravurní (jen ten Roden by se mohl naučit vyslovovat). No ano, některé věci byly naťuknuty a už se k nim pak nevrátili, řada věcí zobrazena v náznacích, klidně by to mohlo být delší, třeba i na dva díly, ráda bych se dívala dál. No a story - to je síla. Ale takové ty dějiny byly a kdyby dějiny, takoví jsme my, lidé. Nedělejme si iluze, že my sami jsme lepší. Ale asi se můžeme snažit lepšími být, možná i za přispění takovýchto velkých filmů. ()
Naprostý průměr a veliké zklamání. Tuctový příběh s několika velkodušnými gesty. Němci dělali svinstva Čechům a Češi dělali svinstva Němcům. Bohužel. Dal by se z toho dostat silnější příběh, který by nebyl tak rozvleklý, nijaký. To téma potenciál má. Za fiasko ovšem považuji scénář. Klišé typu "blázen s knírkem", ale prosímvás, nic obehranějšího pana scenáristu už nenapadlo? Jméno Habermannovy dcery Melissa (nebo jak se to píše)? Jak pěst na oko. Kdyby to byla argentinská telenovela, proč ne, ale takhle (jestli se dcera tak jmenovala ve skutečnosti, neuškodilo by bývalo popřemýšlet nad tím, jestli by nebylo přecejen rozumné ji dát pro film jiné stravitelnější jméno). Důkaz toho, že Juraj Herz už to nejlepší natočil. T.M.A. byla obdobně unylá. ()
Svině mohou být kdekoliv, což film bez příkras ukazuje, navíc ve vypiplaném vizuálu, s dobrou hudbou i herci. ()
Emotivní příběh, který ukazuje, čeho všeho jsou lidé schopni. Poválečný odsun Němců je pro nás velmi citlivé téma a tento film jej zajímavým způsobem rozebírá. Já si v něm našel hlavní myšlenku v tom, že všude jsme stejní. Pár lidí je hodných, pár zlých, nezáleží, zda jsme Němci, Češi nebo Tataři, stále jsme lidi. Problém ovšem je, když nás strhne dav, což se bohužel stát může a pak to většinou nekončí dobře.. ()
Docela solidní film, ze kterýho jsem si asi nejvíc vzal to, že jsem nepobral, kde reřizér, který přijde v kocentráku o celou familii, najde v sobě 70 let potom smysl pro objektivní pohled na to, že ne všichni němci byli zrůdama. ()
Film má sice své mouchy, nejvíc mi asi vadí dabing a ne moc šikovně zvládnuté dvojjazyčné prostředí. Nicméně jde o výborné drama, které na rozdíl od většiny válečných filmů nedělí lidi na "zlé nácky" a "hodné Čechy", ale velmi drsně tu ukazuje jednak poměry z konce války, tak i stinné stránky české povahy, za které se i vy jako divák stydíte. Chtěl jsem hodnotit lepšíma 4*, ale když vidím zdejší slabší hodnocení, musím filmu trošku přilepšit. Habermannův mlýn rozhodně patří mezi nejlepší české filmy posledních let. ()
Největší filmové znásilnění historie od konce komunistitcké éry.. Enjoy. ()
5/10 ()
Obrovská koncentrovaná síla, hlavně v závěru. Krásně vykreslená celá válka. Líbí se mi, že se film nesoustředí pouze lacině na násilnosti během odsunu, ale že právě vykreslí vztahy všech postav během války a o to brutálněji či absurdněji pak vyznívají závěrečné násilnosti. Jedno z nejsmutnějších období naší historie a navždy těžko hodnotitelné. Nezpochybňuji a neodsuzuji touhu Čechů se Němcům pomstít, ale jakým způsobem se to dělo, je hodně černou kapitolou 20. století. ()
Je to skvělý film , jen mi ho Roden pořád znepříjemňoval. ()
Jsem docela spokojen, i když výhrad je spousty. Pozitivum je hlavně v samotném námětu a umění režiséra ,,nenadržovat" jedné straně. Plus technicky je film velmi dobrý, i když mi ,,vedení" filmu připadá zastaralé - ale to asi bude jen takový pocit. Největší výtkou filmu je jasně divný casting - proč němce hrajou češi a hlavně proč čechy hrajou němci..? - to mi opravdu nejde na rozum. Vadí to hlavně proto, že ti něměčtí neumějí moc hrát (plus je to zvýrazněno velmi špatnými postsynchrony). Domácí herci své německé kolegy jasně válcují, i přesto, že jejich role jsou menší. Herecká prkenost bohužel zabíjí i momenty , které měly být absolutnímii vrcholy filmu, např. Habermannovo smlouvání o životy - zde Waschke opravdu neobstál... Co se týče Karla Rodena, tak ten byl tradičně skvělý. Bohužel jeho postava byla ve filmu totálně zbytečná a kdyby zde vůbec nebyl, tak se nic nestane... Další výtkou jsou taková logická zaškobrtnutí - proč dva němci (zváště když jeden při příjezdu vyžaduje němčinu) spolu sami v místnosti mluví česky...? jak se na konci filmu ocitla zpět Habermannova žena...? I přes tyto chyby jsem byl poměrně spokojen .6/10 ()
Film, jenž v krku zanechá jen hořkost a po němž se svíjí žaludek. Otřesně pravdivý. ()
Je to takové zvláštní... Hodně uspěchané, nebo spíše by se dalo říci že v tempu opravdu zběsilé - mouka, střih, němci, střih, vlaky, střih, židovské děti, ... Není to rozhodně můj šálek kávy, já rád filmy s postupně gradujícím napětím, pozvolna vyprávěný příběh a né zběsilosti. Herecké výkony taky jak kdo - půlka z herců působí ve filmu přirozeně, druhá půlka zase svým umem (v tom nelichotivém slova smyslu) sklouzává k takovému divnému mixu televizního a telenovelního herectví. 3 hvězdičky vzhledem k mému respektu době, kterou film líčí, jinak by to bylo za 2. ()
Juraj Herz není žádný žabař. Konečně dal o sobě zase pořádně vědět. Habermannův mlýn se opravdu povedl a celkem s přehledem splňuje požadavky pro kvalitní evropské drama! V žádném případě nepřipomíná typicky českou břečku, jak tomu v poslední době bývá zvykem. Abych pravdu řekl, tak jsem myslel, že se film bude ubírat stejným směrem jako Schindlerův seznam, ale ne, scénář není jen o prašivých Němcích, terorizujících Židy i další, co se jim postaví do cesty, ale jakožto český film se zaměřuje i na Čechy a vykresluje naši typicky českou povahu. Ale dá se to pochopit, v těchto těžkých časech se každý stará jen o svoji prdel. Je škoda, že stopáž filmu je pouze devadesátiminutová a nestihly se zesílit vazby mezi jednotlivými postavami, jež by ve výsledku daly vzniknout daleko silnějšímu dramatu, než co stihl Herz v tomto podání. Ale nevadí. Zpočátku jsem myslel, že široká základna známých hereckých tváří snímku uškodí, ale všichni hráli opravdu přesvědčivě. Hudba snesitelná, místy obzvlášť příjemná. Závěr? Na naše poměry momentálně to nejlepší, co lze v mezích žánru nabídnout. 70/80% ()
Reklama