Režie:
Coky GiedroycScénář:
Peter BowkerKamera:
Ulf BrantåsHudba:
Ruth BarrettHrají:
Tom Hardy, Charlotte Riley, Andrew Lincoln, Sarah Lancashire, Rebecca Night, Burn Gorman, Rosalind Halstead, Kevin McNally, Des McAleer, Barnaby Kay (více)Obsahy(1)
Sirota Heathcliff je vychovávaný bohatou rodinou Earnshawovcov z Yorkshire, no neskôr práve tejto rodine prisahá pomstu.
V prvej časti dvojdielneho snímku prichádza Catherine (Rebecca Night), napriek varovaniam svojho otca Edgara Lintona (Andrew Lincoln), aby neprekročila hranice šľachtického pozemku, do odľahlého sídla, kde sa zoznámi s očarujúcim, ale chorľavým bratrancom a mužným Haretonom (Burn Gorman). Obaja sú opovrhovanými a zneužívanými synmi bohatého Heathcliffa z Earnshawu (Tom Hardy). Heathcliff bol vychovaný ako najlepší priateľ Cathy (Charlotte Riley) jej milým a veľkorysým otcom, pánom Earnshawom (Kevin McNally). Po jeho smrti sa jeho syn a následník vrátil z internátu, oženil a Heathcliffa degradoval na úroveň chlapca zo stajní, len aby mohol zostať so svojou milovanou Cathy. Tá sa však po náhodnom stretnutí s elegantným gavalierom Edgarom Lintonom zamiluje a na Hindleyovo potešenie táto správa zdrveného Heathcliffa vyženie zo sídla.
V druhej časti uplynuli tri roky a Heathcliff sa vracia s dostatočným majetkom na to, aby mohol odkúpiť sídlo, práve deň potom, čo sa Cathy vydá za Edgara. Zaháji svoj plán pomsty, ktorý však namiesto uspokojenia prinesie všetkým iba utrpenie. Po smrti Cathy a neskôr Edgara jeho nenávisť zasiahne ďalšiu generáciu, ktorá sa však spojí za účelom bojovať za ušľachtilejšie a trvalejšie hodnoty.
(Incantator)
Recenze (71)
Ja somár som sa nechal zlákať Andrewom Lincolnom, Tomom Hardym a časovým obdobím, v ktorom sa film nachádza. No neviem čo by najlepšie vystihovalo moje pocity po zhliadnutí snímky. Ako by som opísal tento film? Asi nové dielo od Uwe Bolla alebo pokračovanie The Room. Tak nelineárna snímka sa len tak nevidí. Tak smiešne napísané postavy a ešte úbohejšie dialógy. Tak nezaujímavý dej. Mal som pocit počas celého filmu. že sa skôr dívam na amatérske divadelné predstavenie s kuliami, než na točený film. Ani hudba nezachraňuje nezachrániteľné. Snáď vás tento komentár zastihne pred pozretím a dostatočne včas vás zachráni od straty času, ktorú vynaložíte, aby ste tento film zohnali a stiahli aspoň v akej takej kvalite. ()
Nejde jinak než za plný počet. Naprosto skvostný Hardy v adaptaci, která si sice zakládá možná až příliš na osobní interpretaci díla, nicméně v rámci televizní tvorby je to klenot, který by se nemusel stydět ani v konkurenci produkce pro kina. Adaptace slavného britského románu z roku 2009 je přesně tou vyváženou volbou, která dokáže oslovit i současnější publikum a přitom neztrácí ani trochu z osobitosti původního díla. ()
Ale ale, někdo se tady s nenápadnou naléhavostí chystá rozšířit řady mužů účinkujících v mých bezesných nocích a Burn Gorman ani Andrew Lincoln to nejsou... Že by neotesaně působící tvrďák s muskulaturou, kvůli které mu nepadne žádné oblečení, ale na kouzlo osobnosti vystál frontu hned dvakrát? Pak to musí být jedině Tom Hardy, Heathcliff z Bouřlivých výšin, který jako jediný překonává fantazií vyšperkovaný obraz hrdiny z knižní předlohy přesto, že se mu ani vzdáleně nepodobá. Brontëovská klasika se tak ke mně ve skromném, a přece velkolepém představení vrací se stejnými zmatky při orientaci v příbuzenských vztazích, kterými si projdu každé naše setkání, se stejným údivem, jak může tolik bolesti jeden člověk unést, i se stejným poznáním, že nejvíce mstivá umí být pomsta sama... a dnes k tomu obohacena vyzrálým herectvím, kladoucím důraz na osobní prožívání sebezničujících vášní. Nezměnila bych nic... snad jen, přeobsadit postavu Cathy? (nejlépe mnou, přirozeně :-)) ()
Přístup k filmu jako k adaptaci k smrti nenáviděné knihy podle všeho nemůže škodit. Pokud je totiž adaptace povedená, může jenom překvapit, a přesně toto se této verzi Wuthering Heights povedlo. Oproti knize jsem totiž konečně cítil jak zamýšlené napětí, tak i něco málo z té prokleté osudové romantiky mezi Catherine a Heathcliffem. Catherine pro mě sice stále zůstává poblázněnou kravkou v literatuře se nejvíce blížící Belle z Twilightu, ale Heathcliffova pokroucená démonická láska film bez servítek táhne do působivého finále. Ale dost bylo chvály, ještě budu vypadat, jako bych chtěl památce prostřední z Brontëovic sester vzdát hold. ()
Bylo to úžasné. A protože mi poslouží jako skvělé odpaliště Lanarkův komentář, hodlám text vést jako reakci na něj (žádná šikana nebo tak): film jako takový se přeci nutně nemusí ztotožňovat se světonázorem diváka. Nehodnotíme střet námi uznávaného ideálu lásky s tím, který předkládá. A proč vlastně automaticky předpokládat, že nám nějaký ideál vůbec podsouvá? Jestli něco prezentuje, tak, dejme tomu, sílu citu mezi několika konkrétními lidmi na konkrétním místě a v konkrétním čase. "Realitu" (nejen) dobově ohýbanou a reprezentovanou postavami na červenou knihovnu krásně rozostřenými - chápej do běžných stereotypních škatulek jen těžce zařaditelnými - bylo pro mě osobně radost sledovat. On mohl být kretén, ona mohla být kráva. Noa? Hodnocení kompatibility postav se mnou, jako člověkem, mělo na požitek pramalý vliv. Jestli jsem ale někdy viděl film, který uvěřitelně přenesl ozvěnu první lásky náctiletých do světa dospělých, a nevznikla tak nefunkční konstrukce vytržená z času a prostoru, tak zde. Btw, Lanarku, zdá se mi, že jsi v přední řadě ke konci trošku pospával. Nová generace totiž rozbijí i tebou předpokládanou "definici lásky" reprezentovanou snímkem, kterou tak zavrhuješ. Dá se tvrdit, že mluví proti ní a když ne přímo proti ní, tak rozhodně reprezentuje další proměnu, kterými je (nejen) tato doba tak protkána. Už jen takové gesto autora očišťuje od předpokladu, že se pokouší předkládat nějaké neměnné ideály. ___ Druhý důvod, proč mě snímek tak uhranul, stojí čistě na mé deformaci ze zkouškového období. Je ujetý, že jsem polovinu hracího času přemýšlel nad úžasně zachyceným clashem morálky osvícenství a romantismu, nad dozvuky hierarchizace tradiční rodiny, nad ustupující nesmlouvavostí křesťanské morálky, nad motivy reventantů, postavením žebráků a cikánů v stereotypy proměňující společnosti poloviny 19. století nebo nad pomalounku dominujícím motivem manželství založeného na lásce. Škola je někdy nemoc! ()
Galerie (20)
Photo © Independent Television (ITV)
![Emily Brontëová: Bouřlivé výšiny - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/163/862/163862870_075db7.jpg)
Zajímavosti (9)
- Vo svojej verzii sa Bowker rozhodol úplne vynechať pôvodného rozprávača Lockwooda a začleniť Nelly (Sarah Lancashire) ako čiastočnú rozprávačku dramatických udalostí. (Arsenal83)
- Peter Bowker poznamenal, že kniha sa mu zdá "neúprosne neadaptovateľná" a "z hľadiska štruktúry je román notoricky ťažký k spracovaniu". (Arsenal83)
- Snímek byl natočen na motivy stejnojmenného románu Emily Brontëové, který bývá překládán také jako „Na větrné hůrce“. (R´Hell)
Reklama