Režie:
Robert Z. LeonardScénář:
Jane MurfinKamera:
Karl FreundHudba:
Herbert StothartHrají:
Greer Garson, Laurence Olivier, Edna May Oliver, Maureen O'Sullivan, Ann Rutherford, Frieda Inescort, Marten Lamont, Bruce Lester, Marsha Hunt, Mary Boland (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Hlavni starostí paní Bennetové je, jak dobře provdat své dcery. Výborná přiležitost se jí naskytne, když si sousední panství Netherfield pronajmou bohatí gentlemani pan Bingley a pan Darcy, které považuje za nanejvýš vhodné pro své dvě nejstarší dcery. Druhorozená Elizabeth se s panem Darcym seznámí na bálu a nesprávně ho začne považovat za příliš pyšného, navíc uvěří nepravdivé historce pana Wickhama a začne být k Darcymu nespravedlivá. Její předsudky a chybný úsudek budou velkou překážkou jejich vzájemné náklonnosti. (fleurette)
(více)Videa (1)
Recenze (21)
Na Jane Austenovou by se mělo šahat jen velmi opatrně (konec konců, asi si i málokdo troufl, když zemřela neprovdána). Angličané si ale v stařičkém filmu troufli a povedlo se jim to. Přidali scény, které v knize nejsou, a posunuli vyprávění k větší legraci - a funguje to. Vystihli styl Jane Austenové přesně. ____Uhladili hrany (útěk Lydie s důstojníkem by mohl pohoršit asi ještě i v roce 1940, proto ho jen tak narychlo odbyli) a herce oblékli do vyumělkovaných kostýmů, které mají do reality daleko. Nic z toho ale nevadí, protože přidané i původní dialogy jiskří, herci hrají s noblesou (jo, pan Darcy i Elizabeth jsou starší, než uvádí předloha, ale v tomhle celkově posunutém díle mi to nevadí) a jediné, co mi překáželo, byl výrazný posun charakteru lady Catherine de Bourgh, který neměl žádnou logiku. Taky se vynechalo hodně z cestování, ale to není divu, protože v knize jezdí všichni na návštěvy jako zjednaní, takže dodržet všechny cesty, byl by celý film natočený jen v kočárech. ____ Scéna lukostřelby bude od teď patřit k mým oblíbeným scénám od Jane Austenové, přestože v předloze o ní není ani zmínka. /27. 11. 14./ ()
Laurence Olivier byl herecky pan Někdo, je smutné, že je dnes zhusta chápán a uctíván jako instituce: málokdo opomene použít jeho šlechtické tituly, o které v zásadě až tak nestál, ale jeho filmům už čas nevěnuje. Je to škoda, už proto, že spousta starých dramat stojí dnes za pozornost právě díky jeho herectví. Nevadí mi studiovost filmu, ani fakt, že děj proběhne téměř bleskově, nechybí mi Pemberley, příběh je zábavný, ale to je dáno kvalitou literární předlohy a režiséra, obsazení je opravdu velmi dobře vybráno, starší setry Bennetovy nad míru sympatické, (hlavně Jane Maureen O´Sullivanové,) ale je to asi právě Olivierův pan Darcy, který romanci drží nad vodou. A konec? Závěrečný rozhovor s tetičkou, který na první dojem působí nejapně, chápu jako velmi vydařený vtip. Nakonec proč ne? ()
Adaptace, která má příliš mnoho odlišností pro mojí hnidopišskou povahu - z Lizzy je blondýna, chemie mezi páry nefunguje, bystré postavy přišly o polovinu důvtipu a děj je přestavěný a zkrácený (Kde je Pemberley? Já vyžaduji Pemberley!) a to, co na konci provedli s lady Catherine, je doslova schválnost! Aspoň že na pana Darcyho se dá koukat a moje oblíbená figurka, pan Collins, je jako vždy roztomilý. ()
Velice zábavné, už jen tím, že si člověk nemůže být jist, co přijde v dalším okamžiku - skoro jsem myslela, že se do toho vloží i královna Viktorie a Rhett Butler. Jako podklad k povinné četbě bych to nedoporučovala, ale pro ty, co umí tu „pravou“ Pýchu a předsudek nazpaměť (a netrpí předsudky), rozhodně doporučuji více než všechny soudobé americké modernizace. ()
Nečekala jsem od toho nic, protože jsem věděla, že tato adaptace je vše, jen ne přesná. Je to tak, změněná je jak doba, tak příběh, tak celkové vyznění díla, nicméně nebyla to taková tragédie, jak jsem čekala, a ve finále se mi to i docela líbilo, herci mi přišli dobří, i když na tom bylo vidět, jak je to strašně americké a hollywoodské, prostě produkt své doby. ()
Reklama