Obsahy(1)
Hitlerovy příkazy zněly neustupovat a nevzdávat se, v kruté zimě tak zahynuly více než dva miliony mužů. Boj o Stalingrad se tak stal přelomem ve vývoji války a Německo se z této zničující porážky nikdy nevzpamatovalo. Brutální realitu můžete vidět očima německého důstojníka Hanse von Witzlanda (Thomas Kretschmann) a jeho čety. Sledujte příběhy obyčejných německých vojáků, kteří poznávají pravou povahu režimu a nadšení z budování Třetí říše u nich pomalu přechází v rozčarování a v touhu dostat se za každou cenu domů. (Magic Box)
(více)Videa (2)
Recenze (286)
Na to, že jde o poměrně slavný film a zároveň o německý pohled na východní frontu 2. světové války, v něm nalézám celou řadu nedostatků. Mimo jiné je v něm znát omezený rozpočet, protože chybí výpravné a velkoryse natočené bojové scény. Dokonce i tanková bitva tady vypadá jako komorní záležitost se skupinkou herců v čele. I když ve filmu není přítomný sovětský patos a není plný ideologie, přesto je znát, že se německá strana pokouší žehlit svou minulost a retušovat ji v celé řadě detailů. Úsměvně vypadá, když německý důstojník domlouvá svým podřízeným, že přece není žádný nacista, a to uprostřed svého štábu, nebo když se německý voják podivuje před důstojnickým sborem nad týráním sovětských válečných zajatců. S tím pochopitelně řada vojáků nesouhlasila, ale byla to běžná praxe a bylo to stejně chronicky známé jako řešení židovské otázky. Film má zvláštní konstrukci, kdy jen těžko si lze představit podle dění na plátně, jak vlastně bitva probíhala, a zmapovat všechny její fáze. Střetnutí ve snímku má podobu řady epizodických konfliktů, kde se navíc většinou ztrácí jednotlivec. Některé scény vypadají spíš bláznivě, on ten důstojnický sklad přecpaný proviantem uprostřed vojáků vyhladověných k smrti, který hrdinové filmu najdou opuštěný, opravdu není uvěřitelný. Stejně jako ten závěrečný podivný únik z relativního bezpečí do území nikoho. Celkově je to nepatrně lepší než slavné Ozorovovy velkofilmy, ale na víc než 55 % celkového dojmu to nevidím. ()
Zajímavý pohled druhé strany na nejkrvavější bitvu druhé světové války. Člověka, zhýčkaného americkou velkofilmovou produkcí, možná trochu zarazí slabší efekty, méně megalomanské scény či strožší scénář, na druhou stranu nám film ukazuje brutální syrovost války a nabízí také pohled na válku z německé strany. Hudba, kamera, výkony herců, vše se drží tak nějak v normě, ničím nepřekvapí, ani neurazí. Kvalitu snímku mi možná také ubral hrůzný český dabing... Nemohu si pomoc, ale Stalingrad nepatří k vrcholů válečné filmové tvorby. Lepší 3* ()
Na německý válečný snímek je Stalingrad velmi odvážným počinem. První část ve vnitru Stalingradu to překypuje akcí, za to druhá část ukazuje touhu přežít (velmi podobná Bílému peklu).Parádní hudba a někteří čeští herci, což se vyplatí ;-) Některé pasáže jsou sice zdlouhavé, ale pokaždé se v pravou chvíli stane něco, co překvapí a nutí sledovat dál. ()
Další z povedených válečných filmů, ale ne tak moc. Tenhle film měl německý děj, čili osudy něměckých vojáků, a tudíž se mi zase tak moc nelíbil. Samozřejmě, že film byl efekntě vynikající, taky dobrý námět, Stalingrad, nejkrvavější bitva. Šlo to poznat, ale spíše se jedná o zimu, jaká tam je. Taky jse tam objevují strašné záběry, jak někomu umrzne noha, lidé mají hlad... ale tohle se vše dělo za války a myslím si, že je to v tomhle snímku naznačené, jak to doopravdy vypadalo. 85% ()
Mám rád, když mám alespoň pocit, že se film odehrává tam, kde by měl. U německého Stalingradu jsem ten pocit postrádal. Neustále jsem byl duchem v nějaké polorozbořené továrně u Brna a na polích u Krkonoš. A když tanková bitva obsahuje 8 pasivních tanků, které prostě jenom jedou, a pěchota je s přehledem zlikviduje, tak začínám váhat, zda ve sledování vůbec pokračovat. Faktograficky je film také téměř na nule, takže toho pro spokojené sledování příliš mnoho nezbývá. ()
Galerie (52)
Zajímavosti (20)
- Karel Heřmánek zde hraje kapitána a i s ostatními herci, hrajícími vojáky, se zúčastňuje krátké vojenské přípravy, ale ve svém reálném životě se Karel Heřmánek neúčastnil Základní vojenské služby, protože měl Modrou knížku (ČSFD)
- Na filmu se podílelo 12 000 komparzistů. (Gastovski)
- Film vykresluje vojáky Wehrmachtu jako defacto ty „hodné“, kteří se nepodíleli na válečných zločinech a genocidě či o nich dokonce nevěděli nebo se jim snažili zabránit. Ani jedno není pravda, vojáci Wehrmachtu a dokonce i běžná německá policie byli běžně nasazováni na ty nejhorší zločiny, včetně genocidy či provozování vyhlazovacích táborů. Míra souhlasu mezi vojáky byla navíc tak vysoká, že v případě, že někdo odmítl splnit rozkaz, byl pouze převelen, nikoliv potrestán, neboť se vždy našel dostatek dobrovolníků. Stejně tak němečtí civilisté byli se zvěrstvy své země seznámeni, například díky dopisům, které posílali vojáci a policisté domů a ve kterých popisovali své zločiny. Tyto dopisy si lze přečíst například v knize „Černá zem“ od Timothyho Snydera. V jednom takovém dopisu například německý voják tvrdí, že vraždění židovských nemluvňat (které před střelbou vyhazovali do vzduchu, aby se trochu pocvičili ve střelbě) v Mohylevu je v podstatě „preventivní obrana“. Mýtus o nevinném Wehrmactu (Mythos der sauberen Wehrmacht) začal být šířen samotnými Němci po 2. světové válce ve snaze shodit jejich zločiny proti lidskosti na Hitlera a úzkou skupinku prominentních nacistů. (vojtaruzek)
Reklama