Režie:
Rudolph MatéScénář:
George St. GeorgeKamera:
Geoffrey UnsworthHudba:
Manos HatzidakisHrají:
Richard Egan, Ralph Richardson, Diane Baker, Barry Coe, David Farrar, Donald Houston, Anna Synodinou, Kieron Moore, Laurence Naismith, Charles Fawcett (více)Obsahy(2)
Co dokáže hrstka statečných, když se odmítne podřídit tyranii. 300 Sparťanů proti obrovské přesile perské armády... Bitva u Thermopyl představuje jednu z nejslavnějších událostí řecko-perských válek, která se zapsala do dějin díky mýtu o nevšedním zvratu, kdy 300 spartských válečníků obětovalo svůj život při obraně Thermopylské soutěsky za svobodu celého řeckého národa. Stejnojmenný historický snímek z roku 1962 se odehrává roku 480 př. n. l., kdy perský král Xerxés I. zahajuje jednu z nejrozsáhlejších vojenských operací starověku, jejímž cílem bylo potrestat Athéňany a Sparťany za jejich vzdor vůči moci perské říše. Vládce obrovské otrokářské říše se vydává se svou nespočetnou armádou na válečné tažení s cílem zcela zničit řecké nezávislé státy, které představovaly jediné ostrovy svobody v tehdejším světě. Xerxés si předsevzal, že naplní sen svého otce o jednom světě a jediném vladaři. Právě v ohromném početní převaze jeho barbarské armády by měla spočívat síla, které běžní smrtelníci nedokáží vzdorovat. Mezi zástupci jednotlivých řeckých měst nepanuje shoda, jak této drtivé nepřátelské síle vzdorovat. Spartský král Leónidás (Richard Egan) vnímá, že ve vážném ohrožení je samotná existence Řeků jako svébytného národa a vybízí k rychlé obraně země před perským králem. Musí se však podřídit rozhodnutí spartské rady, která odmítá válčit během náboženských slavností. Statečný Leónidás proto neztrácí čas a vyráží se svou osobní stráží čítající 300 mužů zaujmout obranné pozice v úzkém průsmyku u Thermopyl, který byl vybrán jako nejvhodnější místo ke střetu s perskou armádou. Tímto odvážným vojenským manévrem se navždy zapíše do dějin a mýtů jako ten nejslavnější a nejstatečnější řecký král. (Česká televize)
(více)Recenze (73)
"When we atack today, our arrows will blot out the sun!" "Than we will fight in the shade". Asi jen málokdo dnes ví, že divácké rekordy bořící Snyderův spektákl "300" není v podstatě nic jiného, než prachsprostá předělávka tohoto více než 40. let starého historického velkofilmu. A jaká vlastně je původní "třístovka"? Typický americký sandálový velkofilm z 60. let se všemy klišé a chybami, které z toho plynou. Všechny postavy ve filmu (včetně Peršanů) hrají (často světlovlasí) běloši, sparťanské helmy vypadají káždá úplně jinak, štíty "Nesmrtelných" jsou pletené z proutí, Sparťani drží své oštěpy jako péra, samotné bitvy trpí značným nedostatkem komparzistů, tž. i "mnohasettísícová" Xerxova armáda chodí v dlouhých vyrovaných řadách asi s třicetimetrovými!!! rozestupy a to už vůbec nemluvím o tom, že se všechny boje odehrávají na planině u nějakého jezera, i když Termopyly mají být soutěska (pokud to tam tak opravdu vypadá, tak se omlouvám a bída ti Snydere:). Když ale pozorujete krále Leonida a jeho 300 mužů odcházet odvážně do války proti tisícinásobné přesile, dostane vás to úplně stejně jako u Snyderova opusu. Sparťané navíc používají nejrůznější důmyslné taktické manévry (skrytí se pod štíty při útoku jízdy, použití ohně při boji s "Nesmrtelnými"), za které by se nemusel styděť ani Millerův comics a jejich vynechání vás místy upřímně zamrzí. Pokud se tedy na film nedíváte až příliš zhýčkanýma očima současného popcornového diváka, určitě vás náležitě pobaví. ***Věděli jste, že: Mezi zástupy nadšených kluků, kteří v mládí shlédli 300 Sparťanů, byl i budoucí comicsový autor Frank Miller. Film ho nadchl natolik, že se podlě něj rozhodl napsat jedno ze svých nejslavnějších děl - "300".*** ()
Se štítem nebo na štítu... Dic, hospes, Spartae nos tic vidisse iacentes dum sanctis patriae legibus obsequimur. Pro mě o dost lepší zpracování než mi nabídla novější verze. Neboť tehdy se ještě točily historické filmy a ne komiksy nebo videohry... Akorát Česká televize se teda překonala, včera Thermopyly, dnes Alamo... Co nám připraví zítra? ;-) ()
Snyderovo-Millerovic 300 je samozřejmě někde jinde.Fakt nesrovnávat.Zatímco 300 je jen a pouze dobře udělaný komiks kdy historický pokřivěniny (často i zhovadilosti) jsou každýmu u zadku,tady to mimo toho hýro a dobrodrůža i docela snaha o jakž takž odvyprávěný příběh jak to možná bylo(ovšem dialogy mezi Themistoklem a Leonidem-prča největší,aneb zkratka především-já su toprý fójak a já zas rozumbrada politik,ug ug,- no a ty sparťanský dresy????,to určitě! -až na štíty v podstatě obšlehnuto od vzoru římský legionář,-to se fakt v produkci nenašel nikdo,aby jim řek že se tehdy chodilo do boje s kulkama ve větru vlajícíma?,asi ne řek). I tak ale dobrý. ()
Výborný historický epos,ktorý sa drží historických faktov.Historický fakt je jedná stránka a historická presnosť druhá stránka.Celý film je praktický zameraný na vojnu a boje.Vojna tú hra veľmi dôležitú úlohu,viac ako v takých historických eposoch ako napr.Ben Hur a pod.Zo začiatku má film pomalé tempo ale potom sa rozbehne.Je to jeden z najväčších príbehov v dejinách.Zároveň je to aj príbeh odvahy,vernosti a ideál smrti.Prirovnávanie k filmu 300 čo sa týka námetu beriem,ale prirovnávať ho ktorý je lepší nie.Je medzi nimi veľký rozdiel,čo sa týka roku výroby,ale aj peňazí,aj viac skúsenosti a iných technických možnosti. ()
S přihlédnutím k době vzniku se musí uznat, že to má grády. Scénář je přes veškerou linearitu (Spartští vojáci dojdou do Thermopyl a tam hodinu stojí a bojují) kompaktní a tenhle film těží hlavně z celkové myšlenky bojovat i proti sebevětší přesile za každou cenu. V promluvách malinko chybí emoce a Leonidasovi v tomhle pojetí bych asi sloužit nechtěl, ale jakmile se rozjede boj, tak se nemusí tvůrci za nic stydět. Většina bitev, i když dnes působí trochu prázdně, má atmosféru, surovost a styl. A závěr je luxusní. ()
Galerie (24)
Photo © Twentieth Century Fox Film Corporation
![Bitva u Thermopyl - Z filmu - Robert Brown, Richard Egan, John Crawford, Ralph Richardson](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/168/658/168658199_lrwsaj.jpg)
Zajímavosti (13)
- Komiksový umelec Frank Miller o tomto filme povedal: „Zmenilo to smer môjho tvorivého života.“ (Arsenal83)
- Keď bol film uvedený v roku 1962, niektorí kritici ho vnímali ako komentár k studenej vojne. (Arsenal83)
- Film mal byť vydaný už v roku 1961 pod názvom "The Lion Of Sparta", avšak vyšiel až o rok neskôr s upraveným názvom. (Arsenal83)
Reklama