Režie:
Agnieszka HollandScénář:
David F. ShamoonKamera:
Jolanta DylewskaHudba:
Antoni Komasa-ŁazarkiewiczHrají:
Robert Więckiewicz, Benno Fürmann, Agnieszka Grochowska, Maria Schrader, Herbert Knaup, Marcin Bosak, Julia Kijowska, Jerzy Walczak, Oliwer Stańczak (více)Obsahy(1)
Drama natočené podle skutečných událostí, které se odehrály v nacisty okupovaném Lvově (tehdy Polsko, nyní Ukrajina). Leopold Socha, malý polský zlodějíček a zároveň údržbář místních kanalizací, schová za peníze v podzemním labyrintu skupinu Židů, kteří se snaží uniknout likvidaci lvovského ghetta. Zpočátku je hlavním Leopoldovým motivem cynická snaha vydělat, postupně ale vzniká mezi ním a skupinou zvláštní pouto, které se s každou novou dramatickou událostí v podzemí prohlubuje. Když skupině dojdou peníze, Leopold vidí, že je nemůže opustit a skrývá její členy dále, za což jemu i celé jeho rodině hrozí smrt. Film diváka díky skvělé režii a kameře doslova vtahuje nejen do atmosféry tmavého lvovského podzemí, ale i do výjimečného příběhu mužů, žen i dětí, kteří se čtrnáct měsíců snaží za neustále vzrůstajícího nebezpečí vyhnout smrti. Snímek se vymyká obvyklým hollywoodským schématům, ve kterých jsou pouze dobré a špatné postavy. Zde mají hrdinové obě stránky, o to jsou ale lidštější, působivější a nám bližší. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (143)
Robert Więckiewicz je dlouhodobě můj nejoblíbenější polský herec, a ač filmů o záchraně Židů před holocaustem jsme viděli nejspíš už desítky, tento je rozhodně nejméně idealizovaný a tudíž asi nejvěrohodnější. Přesto, nebo spíše možná právě proto, mě to nebavilo, nijaký děj a zbytečně natažená délka. ()
Oscar 1 nominace: Cizojazyčný film ()
No po skončení bijáčku mě pěkně ošplouchla vlna smutku a hořkosti. Říkám si, kolik asi je na světě takových hrdinů z řad naprosto obyčejných lidí jakým byl Leopold Socha. Film moh patřit svým námětem do výkladní skříně nejen polské, ale i světové kinematošky, jenže je naprosto příšerně obrazově zpracován. Nechápu proč scéna, která se odehrává ve tmě je ukončena jasnou bílou, nebo velmi světlým záběrem. Tím chtěl jako tvůrce, aby jsme se víc vcítili do osudu těch židů a připadali si taky jako v kanále ? Další co mě sralo bylo cca 10 minut houpání a otřešů kamery, nerozumím tomu. Kurva proč film, který je především pietní musí navozovat atmsoféru realnosti jako ty největší americký akční komerce a ještě jedna výtka, i ve tmě se můžou dělat přehledný scény. Totální technický fiasko udělalo z pětihvězdičkovýho majstrštyku slabej podprůměr a to jsem ještě na ten film hodnej jak už na žádnej dlouho ne. ()
Na tenhle film Agneszky Holland jsem se hodně těšil. Hodně těžké téma a dost neobvyklé zpracování. Měl jsem s ním ale dost velký problém. Na druhou stranu ale nevím, jestli by se to dalo natočit nějak jinak. Asi jo, ale možná by tam chyběla ta brutální stísněnost, která se v těch kanálech točila minutu po minutě. Klaustrofobie, stres a maximální napětí. Nelíbilo se mi ale zbytečné klepání, zvláštní nasvícení a nejvíc ze všeho se mi nelíbili sexuální scény, bez kterých bych se obešel. Tak nějak si nedokážu představit, že by na to v kanále po měsících měl někdo náladu. Každopádně závěrečná scéna, která vysvětlila kompletní závěr celého tohoto příběhu z druhé světové války, ve mně zanechala vzpomínku na člověka, který v tomto filmu byl alespoň upřímný. Nejdřív na schování Židů chtěl vydělat, ale pak pochopil situaci a peníze šli okamžitě stranou. Samozřejmě jsem si hned vzpomněl na Schindlerův seznam, který byl vykonstruovaný jenom tak, aby Schindler byl představen jako zlatíčko z lidu. Spielberg ale určitě viděl, že zase takový mílius to nebyl. No a ať je tenhle film jakej chce, v tomhle se mu rozhodně nedá upřít ono realistično. A za to si Agneszky Holland opravdu hodně vážím. ()
I přes hodně dobré ohlasy (festivalové kritiky, polský zástupce na Oscary) jsem byl opatrný a čekal spíš klasický sentimentální patos a těžký doják. A ono vůbec, In Darkness je opravdu lehce natočený (viz uživatel nehru) film, nezatížený hutným hudebním doporvodem (na to jsem v posledních letech u filmů z války skoro alergický) a tezovitostí. Polský Jeremy Renner (jako fakt) Robert Wieckiewicz v hlavní roli je vynikajicí. Doporučuji servírovat jako dvojfilm spolu s Wajdovými Kanály ()
,,TADY TEĎ BUDEME ŽÍT?“.... /// Film velkej příběhem a uvěřitelnejma hereckejma výkonama. Žádná pompézní válečná akce, žádný vydírání lacinejma záběrama a scénama. Samo, že je tu i pár znepokojujících obrázků, ale žádný omýlání 100x viděnýho. ,,Jen“ drama z kanálu a věci s tím související. Drama Židů žijících mezi potkany, drama Poláka, kterej jim pomáhal. A asi nejvíc člověk ocení tu snahu o pravdivou realitu, o nepřikrášlování a nenadržování žádnej straně. (Ne ty vole, ani Němcům....) /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Knihu od Roberta Marshalla ,,In the Sewers of Lvov“ číst nebudu. 2.) Schindlerovi židy už znám, teď bych se rád seznámil s těma od Leopolda Sohy. 3.) Jsem vyznavač netradičních sexuálních praktik a vyloženě dobře mi dělaj kanalizační hrátky. 4.) Thx za titule ,,L I B E R“ a ,,pepu“. /// PŘÍBĚH ***** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ ** ()
Film Agnieszky Holland je příliš dobrý na to, aby se na jeho základě ironicky glosovalo klišé o tom, že nám stačí mít žida v posteli, ale Poláci jich musí mít plné kanály. Něco takového by si film skutečně nezasloužil, ale právě pro svou velmi vyrovnanou formu snese i takovou myšlenku. Jsem určitě za české vnímání, které ocenilo černý humor i okouzlení temnotou. Hollandová zkrátka umí a opírá-li se o tak silné téma a pracuje s tak dobrými lidmi z celého světa, bylo by překvapením, kdyby neuspěla. Ale ona překonala i Evropu, Evropu a přinesla nový rozměr kapitolám z 2. světové války. Herecky jsem nejvíce ocenila Marii Schrader a Herberta Knaupa. #čsfdprojekce ()
Zase jednou film o člověku, který se pro záchranu židů brodil sračkami (a tentokrát doslova). Přesto jeho úmysly alespon zpočátku nebyly vylíčeny úplně nesobecky, tím pádem konečně vzniká realistický film a žádná přikreslená limonádová pohádka jako Schindlerův list. Postavy nejsou černobílé, nikdo není ukázán úplně v nejlepším světle, takže žádná manipulace s diváky. To je sice bod k dobru, jenomže by to mohlo být klidně o hodinu kratší a nic by se nestalo. Navíc o postavách nic moc nevíme, jsou od sebe chvílemi špatně rozeznatelné a tak je docela zatěžko s nimi nějak více soucítit. Na můj vkus tam navíc bylo až příliš sexu (naprosto zbytečného a rušivého). Prostě zase jednou film, kdy je téma daleko lepší a silnější, než jeho zpracování. Dvě hodiny+ je prostě příliš. Alespon, že se našly opravdu silné momenty ("Ale tati,to je pro Židy..", "Když je třeba použít kulku,použijte ji chytře."..). Nebýt té "vaty" a stopáže, šla bych o hvězdičku výš. Škoda. Moji Židé! ()
Ľvov pohľadom zdola. Temná doba, príbeh aj jeho dejisko. Fyzicky precítená dráma tých, čo sú nútení ukrývať sa v kanáloch. Peniaze ako motív krádeží, udávania ukrytých Židov, poskytnutia pomoci, vydierania i vyjednávania si podmienok života. Dôležitosť videného je v prelomení magickej obrúčky väčšiny ľudského hemženia sa zemeguľou - mamony - a vzdanie sa profitu v prospech prostej, nezištnej pomoci trpiacim. Taká skutočnosť je naozaj zaznamenania hodná. Holllandová to spravila vecne, realisticky, bez pátosu. Nakoľko chýbali tieto dramaticko slzopudné barličky, film pôsobil miestami odťažito a chladne. Nakoľko však ostáva v hlave aj s odstupom od času kino-návštevy, myslím, že celková kvalita posolstva prevažuje nad spomenutou nudou, ktorú vyčítajú viacerí užívatelia čsfd a ktorú som miestami pociťoval aj ja. Až do času, kým sa mi to celé v hlave rozležalo a pochopil som, že bývať dlhé dni, týždne a mesiace medzi sračkami a potkanmi v tme musela byť - okrem toálneho nepohodlia - aj úžasná nuda. ()
Bohužel, téma je silnější než samotný film. Izolace v ghettu, každodenní strach o život, blížící se transport a jeden šílený plán – prokopat se a nějaký ten pátek vydržet v kanalizačním systému. Ve stokách skupinka, která tam nakonec nezkysne jen nějaký ten pátek, potkává údržbáře kanálů – ziskuchtivého hajzlíka, ze kterého se nakonec vyklube dobrák od kosti. Kosmopolitní režisérku Agnieszku Holland zajímá vedle něj právě různorodá skupinka útěkářů, kteří mají své vlastní problémy, spory, potřeby. A rozhodně to nejsou žádná neviňátka. Holland nicméně potvrzuje svou kvalitu srozumitelnou, chytrou a divácky vděčnou látkou!! Být o půlhodinu kratší, chválil bych jí víc. ()
A. Holland sa po zbabranom Jánošikovi prekonala a prináša príbeh o Židoch trochu inak. Po vyhladení židovského ghetta sa ich niekoľko schová do spletitých podzemných kanálov. Ich sprievodcom je spočiatku nenažratý zlodejíček, ktorý však postupne pod tlakom rôznych udalostí začína ukazovať i svoje ľudské stránky. Práve jeho postava a premena je ťahúňom filmu. Ten pôsobí veľmi vierohodne, štedrejší rozpočet je na ňom vidieť a niektoré scény sú dosť pôsobivé. Najviac asi príval dažďovej vody a ohrození Židia, pri ktorej som sám začal lapať po dychu. Poliaci vedia robiť filmy a táto kvalitná dráma je iba jedna z mnohých. Dajte Poliakom šancu a nesklamú vás. Máme sa od nich čo učiť. 80%. ()
I den po projekci mám v hlavě černý tunely. Tunely jsou fajn. Averze na filmy z obdobi Druhé světové války musí jít stranou. V tomhle snímku nejsou na jedný straně ty hodný a na druhý svině. Všichni jsou tak nějak hodný svině a svou pozici odosobněně neanalyzují a snad jí ani nerozumí. Prostě přežívají. Černočerná tma a džungle mnoha odstínů bytí. Rozostřená a místy přímo popřená dichotomie života nad a pod povrchem. "Já se chci vrátit do gheta, tady je tma (...) Já se bojím, vraťme se dolů." Velice silné. ()
Jedná z nejlepších čsfd projekci, které jsem se účastnil. Děkuji za ní. Celkově film za řádných a bytelných 5 hvězdiček. Za Agnieszku Holland asi další dvě. Sedm hvězdiček tu ale dát nemužu. Robert Wieckiewicz (postava Leopolda Sochy) a Benno Fürmanna (postava Mudka alias Korzara) jsou herci a postavy s charismem a každá jiným způsobem. Vlastmě všechny postavy jsou zajímavé a nejsou ploché a stereotypní. Mnohojazyčnost (polština, jidiš, němčina a ukrajinština) byla stejně jako ve filmu Europa, Europa přínosem. Teologické hlašky film oživují viz. Ježíš byl Žid? 12 apoštolů atd. A jak bylo řečeno černý humor, při kterém se smějí snad jen Češi a Slováci. ()
Vcelku už značně ohrané téma pomoci pronásledovaným Židům za druhé světové války, nijak objevné a originální navíc trochu nemotorně režírované, trochu příliš dlouhé a chvílemi trochu zmatené jak co do vedení příběhu, tak co do motivací postav. Těšil jsem se víc, než jsem dostal. ()
Je mi jasné, prečo má snímok tak relatívne vysoké hodnotenie. Na to je jednoduchá odpoveď... lebo Agnieszka Holland. Pre mňa to ale bola studená sprcha. Nevedel som, že sa dá až do takejto miery sprzniť a pohnojiť moja obľúbená téma a obdobie. Za najslabší článok tu považujem absolútne zlú réžiu. Ono keď sa človek veľmi snaží tak to niekedy dopadne presne opačne akoby chcel. Obsah snímku zdobí veta - ...snímok sa vymyká obvyklým hollywoodským schémam.... No, podľa mňa sa im toľko vyhýbal až do toho spadol úplne. Minimálne keď sa bavíme o emotívnej stránke, koncipovaní deja a vykreslení postáv. Zo snímku je cítiť urputnú snahu v tomto smere čo najviac zapôsobiť na diváka a v niečom sa od ostatných filmov podobného razenia odlíšiť, avšak jedinými výsledkami sú všeobecný chaos, bordel v postavách a neprehľadnosť väčšiny scén, čo je korunované častou nudou, znechutením a tiež nemalou mierou primitívnej účelovej sentimentality (inak tak obľúbenej v hollywoodskych schémach). Miestami som mal dojem, že ľavá nevie čo robí pravá. Jediné väčšie pozitívum vidím len v peknom posolstve a ústrednej myšlienke. Inak je to len strata času. 35/100 Videné v rámci - Project 52 Films by Woman. ()
Och, možnost vidět vitální Agnieszku Holland mluvit její roztomilou češtinou o okolnostech natáčení jejího posledního filmu byla pro mě větším zážitkem než samotná projekce. Myslím, že Schindlerův seznam se dotkl uměleckého nebe, a jakýkoli jiný film na stejné téma už bude vždy jen více či méně povedeným - a především zbytečným - epigonem, který nemá možnost sdělit něco nového. Tedy krom faktu, že lidé i v extrémních podmínkách neztrácejí chuť šukat. ()
Na Hollandovou strašně slabé. Velká vypravěčka malých lidských dramat tentokrát svoji práci odfláknula. Scéna, kdy Janek míří na ostatní pistolí měla zřejmě být vypjatá, ani ta však nezaútočila na mé city. Takže jediné, co lze pochválit, je název. Ano, většina filmu se odehrává ve tmě a jako rozhlasová hra s občasnými záblesky. /// Viděno v rámci Challenge Tour 2015: 30 dní se světovou kinematografií. ()
Čsfd vybrala pro projekci opravdu dobrý film. Jelikož mám ráda válečné snímky obzvláště o Židech, tak mě hodně potěšil a ani mi nevadila ta délka. Žít v kanálech nemůže být nic skvělého a proto obdivuji celý tento příběh, který je asi podle pravdy. Výborný herecký výkon, který se odrazil hlavně v lidskosti, pochopení a dobrotě předvedl Robert Wieckiewicz a charismatem a pěkným obličejem ho doladil úžasný Benno Fürmann. Jediné, co mi opravdu vadilo byl ten kontrast tmy a světla, pro člověka, který na to kouká v kině je to docela ozařující a bolí z toho oči. Na druhou stranu nebyl to nudný válečný snímek o přežití, ale párkrát jsem se i zasmála a dokonce tam byli i nějaké chlípné scény. ()
Za mne je chvályhodné nedělat po miliónté koncentráky nebo život v ghettech. Dvě a půl hodiny Temnoty mne však minuly. Za mne byla lepší než celý film vtipná a zajímavá beseda se sympatickou Agnieszkou (obzvláště její vztah k Němcům). Osudy Poldekových Židů mi byly srdečně ukradené. Zřejmě proto, že než zalezli do kanálu, nebyli nijak vykresleni, tudíž pro mne byli pouhou indiferentní skupinou Židů, která nebyla celý film vidět a hystericky hulákala. Jediný zajímavý byl Poldek... 50% ()
Pamätám si, ako som pred polstoročím nadával, že v kinách bežia samé sovietske vojnové filmy. Viem si preto predstaviť podobné odmietavé reakcie súčasných divákov. Ale je to nakrútené podľa skutočnosti a holocaust je veľká, stále živá dejinná udalosť. Jej relativizácia môže spôsobiť, že budeme žonglovať s miliónmi mŕtvych v Rwande, Kambodži, Sudane a kdekoľvek inde a za skutočnú tragédiu budeme pokladať iba to, keď nám pred očami nejaký feťák pre pár eur zabije známeho. Ale aj tie postavy vo filme boli známymi, dokonca rodinnými príslušníkmi niekoho. Každý má niekoho. Takže proti nakrúteniu tohto filmu nemám najmenšie námietky. Tie sa týkajú iba toho, že keď nakrúcam film s takým silným, ale súčasne aj nepríťažlivým námetom z krajne nepríťažlivého prostredia, tak musím brať ohľad na diváka a nejaké minúty pri záverečnom zostrihu ubrať. ()
Reklama