Režie:
Dominik MollKamera:
Patrick BlossierHudba:
Alberto IglesiasHrají:
Vincent Cassel, Déborah François, Joséphine Japy, Sergi López, Catherine Mouchet, Jordi Dauder, Geraldine Chaplin, Roxane Duran, Pere Vall, Javivi (více)Obsahy(1)
„Ďábel má nad námi takovou moc, jakou mu sami dovolíme.“ Příběh, odehrávající se v 18. století, líčí rychlý vzestup i pád uznávaného mnicha Ambrosia. Jeho silná oddanost Bohu je pomocí intrik vědmy Matyldy naprosto podlomena a Ambrosio se tak dostává před Svaté oficium. Touha vyhnout se trýznivému trestu, který ho čeká, ho dovádí až k domluvě s ďáblem. Zde však čeká další zrada. (Ena.)
(více)Recenze (57)
Takové trošku teologické cvičení na téma hřích a ctnost. Samozřejmě, že pravidla jsou dána katolickým pojetím, na tomto hracím plánu musíme tedy postavit své figurky. To se asi leckomu v dnešní moderní době nebude líbit a film svrhne do kategorie "čarodějnictví, satanismus". Kdo chce kam, pomozme mu tam. Já si myslím, že tvůrcům nešlo vůbec o nic. Chtěli prostě natočit film, který vyvolá nějaké pocity, diskusi. Banální téma svedení nejčistšího z věřících Satanem k hříchu dnes už asi nikoho nedojme. Takže diskuse se asi konat nebude. Alespoň si Vincent C. zahrál zase nějakou "ujetou" roličku. Vyrobeno je to dobře, jinak mi to ale malinko proklouzlo mezi prsty...70% ()
Rozpolcený Vincek váhá mezi kundou a Bohem. Nakonec zvítězí zdravý rozum a smočí. A to nikoliv oplatku v mešním víně. Je z toho pak pěkná polízanice. Kudlanky v 15. století totiž nerady vidí, když jim personál vykropí cokoliv jiného než hrobku nějakého sveřepého světce. A tak milému Vinckovi řádně zatopí. Takže vy, co si i v 21. století myslíte, že je celibát zdravý, vůbec není proti přírodě a stačí sem tam přeleštit u nějaké pohádkové modly či baculatého andělíčka, do toho jděte po hlavě, neváhejte pak vykasat sutanu a přinutit nějakou jeptišku ječet fistulí Kyrie Eleison po dvou hodinách nepřetržitého bušení. Uleví se vám a dneska už vás za to snad ani nikdo neugriluje. ()
Těžko říct, o jaký žánr se v tomto případě jedná, protože z toho, co jsem pochopila z vyprávění pana režiséra během diskuzní sekce, která následovala po promítání filmu, neměl ani on sám moc ponětí, co vlastně točí. Škoda. Mnich má totiž v jistých scénách přesně tu zvláštně temnou atmosféru, kterou bych od něj čekala (Ambrosiova otázka po mši s trnovou korunou týkající se toho, jak dobře si vedl, nebo nejistota z příchodu nového, maskovaného mnicha), nikdy si ji ale nedokáže dlouhodobě udržet. Ano, pan Dominic Moll má cit pro hezkou kameru (krásná balance mezi slunečnými a temnými částmi), pro dobré obsazení, hezké lokace, slušný hudební podkres. Bohužel vše dohromady nevysílá žádnou zprávu; tedy minimálně ne tak silnou, jak by ve srovnání s předlohou mohlo. Tomuto filmu totiž chybí jasné určení toho, jak chce na diváka zapůsobit, čímž nakonec přichází i o intenzivitu. [Glasgow Film Festival 2012] ()
"Láska nemôže žiadnym spôsobom hrešiť, ako ani oheň nemôže chladiť" (Sv. Augustín). ()
Lewisův román je takový správný brak. Moll se jím však inspiroval natolik volně, že z filmu zdaleka nelze mít stejný požiteček. Vášně působí příliš cudně, umírání moc bezbolestně a nadpřirozené jevy jako pěst na oko. Ještě smutnější než srovnání s předlohou je nevyužitý potenciál filmu samého – herecké obsazení a atmosféra prostředí jsou přece tak silné... ()
Doufám, že ďábel nezískal moji duši, ale mně se to líbilo moc. Nevadí mi ten mix žánrů. Není to ani thriller ani historické drama... Příběh nás zanáší na konec šestnáctého století kamsi do Španělska. Za městem v pustině stojí osamocený klášter a právě tam jedné deštivé noci kdosi před vstupní portál položí novorozeně. Mniši se jej i přes ďáblovo znamení na rameni ve tvaru ruky ujmou a po letech z dítěte vyroste bratr Ambrosius (naprosto skvělý Vincent Cassel). Pro jeho nadšení pro Písmo i pro víru jej ostatní bratři obdivují, ale zároveň se jej i bojí. Málokdo je ve své víře a v souboji s hříchem tak neochvějný a tak si jistý jako on. Jeho kázání stahuje lid z širokého okolí. Poté co vydá řádovou sestru její matce představené, protože se mu u zpovědi přiznala že miluje jednoho muže a že s ním intimně stýká v klášterních zahradách naberou události rychlý spád. Ambrosiu netuší, že zakrátko bude před největší zkoušku víry postaven i on.... Dále nebudu spilerovat. Ano, prostředí bylo úžasné. Středověký klášter i nedaleké městečko nemělo co do kulis tohoto dramatu chybu. Nejvíce paf jsem však byl z Cassela. Je jedno jestli tenhle borec hraje popeláře, mafiána či důstojného mnicha. Vždy to dá tak přesvědčivě, že člověk musí jen v uznání pokývat hlavou v obdivu... Filmu bych trochu ubral na stopáži, přes některé dramatické zvraty plyne velmi pomalu a hrozí občasné zívnutí. ------ A nezapomeňte, Ďábel má jen takovou moc, jakou mu umožníme. * * * * ()
Keby to len bolo o trochu kratšie... ()
Mno, bezva, tak co jsme se dozvěděli? Že i ctnostný kněz a rétorický kazatel může zhřešit. Nejprve pro tvrdost svého srdce, pak se mu zalíbí sex. Celé je to o tom, že stačí málo, a ten zlý si najde skulinky, jak proniknout i pod kutnu. Jen mi to přišlo až moc přímočaré. Musím se kouknout na původní film s Frankem Nerem, jestli i tam je to tak odhadnutelné, co se stane, že se stane, a skutečně se stane. Má to slušnou výpravu, skvělou kameru, poučenou plátny starých mistrů, hru se světlem, za to ty dvě hvězdy, ale jinak tomu chybí drajv, a je to až moc povrchní. ()
"Satan má jen takovou moc, jakou mu dáváme.." ()
CITÁT - Každý dělá takové hříchy, na které má.........Bůh jej pak potrestá......... Já jsem se taky ztrestal. Mě ten film vůbec nesedl. Moc náboženství, hlavně na počátku a já se pak začal neBožsky nudit. ()
Tento snímek má mýma očima jednu velikou přednost a tou je Vincent Cassel, zejména v té první půli byl skvělý.. Zajímavý námět se ovšem utopil ve zpracování, prapodivném střihu a v závěru na mě působil jako nesourodý žánrový slepenec.. Nicméně atmosféra středověkého kláštera je podmanivá, otázky ohledně víry a hříchu pozoruhodné, no a neodpustím si poznámku na závěr - možný spoiler - chce-li ďábel svést na zcestí mnicha, pošle mu Déborah? Jako vážně? Nedivím se, že ho musel nejdřív dostat na pokraj smrti, tahle podpásovka mi zkazila dojem.. ()
Cassel je výborný, ale to je tak vše na celém filmu. Samotný film ani neví, čím má být. Romance, historické drama nebo o otázce víry? Vychází z toho jen nesourodý slepenec. ()
Vincentovi kouká čert z očí. I když (nebo možná tuplem, když) je za mnicha. A raně barokní šerosvit a záhyby sutany těmhle věcem prostě svědčí. "El monje" je krásně natočený film, v několika scénách vykouzlí i tu zastřeně exaltovanou atmosféru à la Scorseseho Poslední pokušení. Děj, který se neodehrává v 18. století, jak hlásá zdejší obsah, ale ve století 16., ovšem vychází z mravoučně osvícenského románu říznutého pestrou škálou béčkových zápletek. Především, za všechno můžou ženské. Celibát je taky trochu na vině, ale hlavně ty mrchy, čarodějnice proklaté. Chudák mnich nemá vůbec šanci se pádu do jámy pekelné ubránit. To drámo se mi ale vlastně líbilo. ()
Obrazově působivý film, ovšem děj je tak zkratkovitý, až je nelogický a forma tak o celou koňskou délku vítězí nad obsahem. Je to škoda, kdyby byl lepší scénář, mohli bychom se nadít zajímavějšího výsledku. ()
4.5 a předchozí verzi (i přes to, že scénář je od Buňuela) už po tomto vůbec nemusíte viděti. Když pominu to, že by to bylo bez problému na 100% v délce aspoň 2h, takže tohle je opravdu 90% Mnich od Lewise. Skoro až neuvěřitelné. Pochváliti musím cz dab.: Jiří Dvořák či Jitka Ježková (ve francouzštině bych to fakt nesledoval) jen si nezvyknu na Ambrože, neb v mé Odeonské 1971 1.cz verzi je Ambrosio, což zní mnohem psychedeličtěji a zbožněji. Pro mě je Ambrož, jako nějaký stréc z vedlejší dědiné.;-) Z odstupem času už mi moc nevadí, že jsem se tomu poněkud s nedůvěrou vyhýbal. Nebyl ještě TEN pravý čas. Cassela moc neznám (krom jeho renomé) ale zde mohu prohlásiti, že je velmi blízko svému literárnímu protějšku. A Matylda/Matilda? Tak ta je v podání Deborah Františkové stejně dech (i něco jiného) beroucí jako v knize, což jsem skoro nerozdýchal. StarsFan zde tvrdí, že sám rež. prý nevěděl sám, co točí. Já tedy nevím, co kdo tady viděl za film, ale já říkám, že rež. a smíšené duo scénáristů, naopak vědělo naprosto PŘESNĚ, co točí, dle čeho, jak a proč. To, že zde chybí dost scén jest nabíledni (ostatně, to je holt daň za film. adaptaci a nikoli aspoň 4h tv minisérii, protože 500str....97min.) ale když jsem si zrychleně kontroloval některé scény s předlohou, pochvalně jsem zamručel. Už to, že jsem se po 20minutách začal rozpomínati (což se u 72 verze vůbec nestalo) více a více na děj (přec jen jsou to 2 roky, co jsem to četl naposledy) mi jasně řeklo, tohle bude min. na 4. Chtěl jsem ale zvýrazniti ten velký rozdíl, mezi 2 verzemi, tak jsem musel dáti silné 4.5=v čsfd překladu, 5. Konec, ač poněkud dietní, byl docela blízko knize, leč pořád čekám na ultimátní verzi s ještě bližším (nejlépe naprosto totožným, ten totiž fakt jede!) koncem, se kterým by si trikaři opravdu vyhráli. Hodně lidí chválí kameru. Nic proti ní nemám, ale já bych naopak ocenil na tomto místě výpravu, která je minimalistická....přesto efektní. A to, že Lovecraftův gotickohorrorový favourit (jeden z mála) který napsal svůj 227 let starý vrchol v podobě silně erotického (v té době skoro až hardporno, pokud by tento žánr na konci 18.st. již existoval a znalci vědí, jaký obrovský poprask kniha vyvolala a když to totálně dostane cynického realistu/čtenáře v 21.st. jako já, který není vyloženě ateista, což se zde objevuje v komentech, ale někdo, kdo dobře zná zákl. pravidlo Satanistické filosofie...poznej svého nepřítele=studuj Bibli a krvavou historii Křesťanství, tak to už hovoří samo za sebe) románu s horrorovými prvky a velmi silnou příměsí psychoterroru (Větrná Hůrka je ve srovnání s tímto, Záhady Udolpha) dostal zde tak trochu ředěnou verzi, přičítám jen a pouze stopáži, která je v mých očích prostě, nedostatečná. Mezi 2 scénami ve filmu, se odehrává logicky několik dalších kapitol, takže lze říci, že ti, kdož se nudili u 100min. filmu, by 500str. knihu a o dost delší film, asi nerozdýchali, chuďátka). Ale díky Matildě aspoň za toto. Těmto lidem bych dal bez obav další majstrflák, Poutník Melmoth. Dodnes nikomu nestál za natočení. :-/ Ovšem, ten by jako film, musel míti nekompromisně min. 2.5h, páč 900str., víme? () (méně) (více)
Je zajímavé, jak obrovskou moc má vlastně tenhle skoro nehezký Francouz, s očima daleko od sebe a ostrým nosem, nás uhranout. Dokáže zahrát cokoliv, co si zamane a vždy tak, že mu to polknete i s navijákem. O tom, co ve filmu mohlo být či nemuselo, je zbytečné debatovat, protože každopádně si jej tenhle hříšník, byť ve službě Boží, ukradl celý sám pro sebe. ()
Výborný rozpoltený Vincent, súper záver a film vlastne potvrdzuje to, že diabol, ked chce, tak si snami urobí, čo chce a my proti nemu nezmôžeme vôbec nič. ()
očekávání z filmu bylo větší, přesto úplně nezklamal a možná i silnější 3hvězdičky si zaslouží. Výpravná stránka byla rozhodně výrazná a působivá a herec v hlavní roli neměl chybu - své charisma uměl skvěle a přesvědčivě podat. Tempo příběhu občas pokulhávalo a utahaný děj v půlce i trošku nudil. Přerod důstojného mnicha v nadrženého hříšníka plného nezvladatelného chtíče byl však uvěřitelný. A myslím, že nic neprozradím to, co bylo jasné už od začátku - ďábel rozhodně toto kolo vyhrál. [ PŘÍBĚH: 2 /// ORIGINALITA: 1 /// NÁLADA: 1 /// ART: 2 /// STYL: 3 /// CASTING: 2 (3*MAX) ] ()
Silně vybudovaná pochmurná atmosféra 15. století, nádech Passoliniho a procesí bylo sakra působivé! ()
Zlý mysticko - náboženský výplach, ktorý ale zachraňuje skvostná posledná dvadsaťminútovka, kde to má spád, grády a takto by sa mali správať všetci kňazi. Veď čo je lepšie ako incest a vražda?? Skvelý Cassel a niekoľko trefných myšlienok to vytiahli na 3 z 5 ()
Reklama