Režie:
Martin ŤapákKamera:
Beňo KrivošíkHudba:
Svetozár StračinaHrají:
Jozef Kroner, Hana Slivková, Michal Dočolomanský, Ivan Krajíček, Zoro Laurinc st., Jana Nagyová Pulm, Zuzana Kronerová, Adam Matejka, Bohumil Mlsna (více)Obsahy(1)
Kto by mohol zabudnúť na obl'úbenú postavu Sváka Ragana v hereckej kreácii neopakovatel'ného Jozefa Krónera? Trojdielny televízny film Sváko Ragan, ktorý vznikol podl'a poviedok Ela Šándora, si už pri svojom prvom uvedení pred mnohými rokmi okamžite získal priazeň divákov. Priniesol nielen dobrú zábavu, ale aj príťažlivý pohl'ad na svet myjavskej lokality s mnohými rázovitými zvykmi a postavičkami a vtipne využívaný dialekt, najmä myjavský a brezovský. Nad tým všetkým však dominuje schopnosť Sváka Ragana vynájsť sa aj v tých najnepríjemnejších situáciach...
Brezovskí garbiari boli známi nielen kvalitou svojich výrobkov, ale ischopnosťou svoje výrobky na jarmokoch úspešne popredať. Vel'a sa po jarmokoch a trhoch v blízkom i vzdialenejšom okolí Brezovej nachodil aj Sváko Ragan a nečudo, že na svojich obchodných potulkách zažil aj kadečo veselého a spravil nejeden vydarený, ale i menej vydarený "kšeft"...
Scenárista Bedřich Voderka s režisérom Martinom Ťapákom obrátili pohl'ad v tretej a poslednej časti filmu aj na túto dôležitú časť Sváčkovho života. Sváko Ragan má už dospelého syna Ščevána, ktorého treba dôkladne priučiť otcovskému garbiarskemu remeslu a najmä zasvätiť ho do fígl'ov "gšeftovania s partiékou". Dcéra Juda je zasa pomaly zrelá na vydaj a treba sa rozhodnúť pre toho najlepšieho pytača, čo iste nie je jednoduché...
(oficiální text distributora)
Recenze (65)
Som z oblasti Myjavsko-Staroturanských kopaníc a je to skutočne nádherný pocit "očut ve filme totok krásné nárečé kerým sa u nás vyprává." Jožko Kroner bol geniálny herec ktorý vedel zahrať proste všetko. Žiadna póza alebo charakter preňho nebol problém. Kopanice sú nádherná a rázovitá oblasť nášho krásneho Slovenska a nie len preto že tu bývam. A to ako Sváčko volajú budíkom do Bratislavy je asi tá najnezabudnuteľnejšia alebo ak chcete najkultovejšia scéna v dejinách slovenskej kinematografie.. ()
Sváko Ragan alias maestro Kroner . Skvost našej kinematografie a je veľká škoda, že takéto kvalitné snímky sa u nás už asi nikdy nenatočia ...a bude to hlavne tým, že proste páni herci už vymreli :( česť ich pamiatke . Ani sa mi nechce uveriť, že to je už 16 dlhých rokov, čo nás tento úžasný herec opustil . ()
Přes dvě hodiny mi trvalo sžívání se s postavami, dialektem i rázovitým prostředím a když se mi to konečně podařilo, přišel konec. Svět lidových taškářů a filutů ožil yznovu kráte po seriálu Slovácko sa nesúdí a přinesl další spousty zfilmovaných anekdot a příhod ze života. Škoda jen, že logicky se tak událo formou mozaiky malých událostí, která je málokdy mým šálkem kávy. Teprve, když v mnoha střípcích začínám vnímat obraz postav, obraz Myjavy, teprve tehdy si to začínám užívat. A to jsem tady úplně nestihl. Snad při druhém zhlédnutí, při vstupu do už známé řeky, to bude lepší. Nyní lepší ***. ()
Zařazení Sváka Ragana na ČT? Skvělý nápad! Veliké osvěžení v té záplavě vyšeptalých českých snímků. Kouzelná exkurze na slovenský venkov a půvabně vyprávěné příběhy se svérázným hlavním hrdinou. Ohromujícím způsobem výpravně natočeno (tolik lidí v dobových kostýmech, tolik zboží na trzích, těch uniforem...). Dočolomanskému a spol. veliké uznání za kaskadérskou scénu na řetízkovém kolotoči. Já bych zvracel určitě... ()
Kult kultov. Teda pre ľudí ktorí rozumejú mentalite tohto kúta západného Slovenska. Tí ostatní by to radšej nemali hodnotiť, ani pozerať. Skrátka úzkoprofilová nadčasová zábava. A JOZEF KRONER ? Ako rodákovi z úplne inej časti SR mu musím vyseknúť hlbokú poklonu, v tom s akou ľahkosťou sa vžil do tejto role. (11.4.2006) ()
Galerie (4)
Photo © Slovenská televízia
![Sváko Ragan - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/543/161543045_892b82.jpg)
Zajímavosti (9)
- Filmovalo se také na hradě Červený kameň. Filmovalo se i v obci Vrbová a Lakšárská Nová Ves. (M.B)
- Skutočný Sváko Ragan sa volal Martin Lacko a narodil sa v roku 1847 na Brezovej ulici. (Jaroo)
- V prvej časti na začiatku počas jarmoku je vidieť prechádzať dve deti vo vetrovkách, aké sa v medzivojnovom období nevyrábali. (Mero)
Reklama