Režie:
Martin ŠulíkKamera:
Martin ŠecHudba:
Vladimír GodárHrají:
Ján Mižigár, Miroslav Gulyas, Attila Mokos, Miroslava Jarábeková, Ivan Mirga, Martin Hangurbadžo, Jakub Čonka, Matej Čonka, Martina Kotlárová, Patrik Badžo (více)Obsahy(1)
Adamovi, čtrnáctiletému romskému chlapci z osady, zabijí otce. Nikdo neví, co se stalo. Nejsou svědkové ani důkazy. Matka po pohřbu dlouho netruchlí. Chce zabezpečit děti, a tak se provdá za otcova bratra – zloděje a lichváře Žiga. Adamovi se ze dne na den změní život. Najednou dospěl. Pomáhá matce, stará se o sourozence a snaží se je ochránit před Žigovým vlivem. Má jen dvě radosti – boxerský trénink a černookou Julku. Když matku odvezou do porodnice, otčím vtáhne Adama a jeho bratry do svých pochybných kšeftů. Při jedné krádeži chlapce zadrží policie a před vězením je zachrání jen to, že nejsou plnoletí. Adam postupně ztrácí všechny jistoty. Vyhodí ho z boxerského oddílu, Julku rodiče pošlou do Čech. Chlapec se čím dál častěji dostává do konfliktu se zákony vlastní komunity. V hádce s cynickým Žigem pochopí, kdo stojí za otcovou smrtí. Pokouší se uniknout z beznadějné situace, ale jeho snaha končí tragicky. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (190)
Nebýt vážného scénáristického selhání v avizovaných "hamletovských" aluzích, Cigán by dosáhl kvalit předchozích Šulíkovských snímků. Přesto musím dát čtyři hvězdy, jelikož zajímavá a dynamická směs dokumentárního zachycení exotického ostrova uprostřed Slovenska, kterým je zchátralá romská osada, a silně romantizujícími momentů vytváří silně působivý zážitek s několika kusturicovskými momenty. Snímek navíc nesetrvává o korektní úcty a občas se bez servítek staví k romskému způsobu života, zkoumá jej až sociologicky. Do čtvrté hvězdičky se dá zakomponovat i magická Godárovská hudba prohlubující temperamentní obrazy o emocionální a zahloubaný prožitek. ()
CIGÁN TU MÓŽE ŽIŤ AKO ČLOVĚK, LEN KEĎ PRESTANE BYŤ CIGÁN....... /// Prostě takhle to je! Takhle my si tu žijem, jsme spokojený, máme lichvu, dřevo v lese, umět číst a psát je zbytečný, protože důležitější je umět tancovat. Hudba, chlast, zpěv. (Práce? Mluví se tu o ní.) Ale hlavně je tu Adam, kluk, jenž má víc kladných morálních vlastností než je (u nich) zvykem a kterej si bude muset vybrat, jestli žít jako Cigán, nebo podle těch bílejch kurev. 4* jsou asi moc, ale za to, že všechno je vyprávěný tak obyčejně, nehledaj se skandální odhalení či šokující věci (možná že někomu bude stačit jen život v osadě, kam bych nechtěl jít ani na návštěvu), nikdo netrpí kvůli ,,gádžům“ a neohání se rasismem. Je to O NICH samotných, jejich životní realitě, ve který je ,,mindža“ východiskem ze sraček a ze kterých stejně nedokážou najít cestu ven, ani za pomoci (nenáviděnejch) bílejch. To by mohlo oslovit nejednoho festivalovýho šílence! /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Moje holka je tak krásná, že se ani umejvat nemusí. 2.) Zjistím, proč mají vždycky v Tescu maňase, když Cigán obchoduje s bílým masem. 3.) Chci si spravit chuť po El Pasu. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ne NAPĚTÍ ne ()
Chcete vedieť ako to vyzerá v cigánskej osade ? Film je asi propaganda hesla "tote gadžove maju syndróm róm" , pekné spracovanie ale žiaden príbeh som nezaznamenal bolo ta stále o tom istom čiže a tom aký sú rómovia utláčaní ... celý tento film bola jedna veľká lož z pohľadu Slováka a málo presvedčivá propaganda za šťastie rómskej populácie na Slovensku z pohľadu cigána. Film radím k lepším zo Slovenskej kinematografie. ()
Tento film nechce nic vnucovat a nikoho omlouvat. Já jsem přesvědčen, že věci jsou tak, jak jsou. Prostě přesně takhle to mezi Romy je a přesně takoví jsou. Jsem přesvědčen, že pokud se film někomu nelíbí, je to člověk, který nikdy nepřijme fakt, že Romové jsou součástí naší společnosti. Film je natočen velmi dobře, líbila se mi kamera i zvuk, herecké výkony byly nenucené. Byl jsem příjemně překvapen. Jen jsem ještě nikdy neslyšel, že by se nějaký Rom jmenoval křestním jménem Žiga (nebo Žigo). ()
Nie je dôležité, prečo si Martin Šulík vybral túto tému, jedno sa uprieť nedá, v časoch problémov s neprispôsobivými občanmi je to téma nanajvýš aktuálna. Prvá myšlienka po zhliadnutí filmu mi napadla stará známa skutočnosť, že sa jedná o začarovaný kruh. Pohľad do rozľahlej osady na mentalitu cigánskych rodín, špinou na cestách i v chatrných obydliach môže na niektorých pôsobiť odpudivo. Taká je však skutočnosť. Dôležitejšie je však ich zmýšľanie v duchu "gadžo ti v ničom nepomôže", takže rozmach krádeží, úžery predaja dievčat má zabezpečenú živnú pôdu. Hoci postava "bieleho" farára je akousi šancou pre hlavnú postavu, 14-ročného chlapca, ktorého frajerka milo oslovuje Cigán, jeho boj naráža na chlapcové rodinné zázemie. Zaujímavosťou sú vyslovene negatívne postavy policajtov, ktorí dokonale ukázali bezmocnosť systému a morálne klesli úplne na dno. Bol som zvedavý ako sa tvorcovia vysporiadajú z mystikou zjavovania sa mŕtveho otca, napokon to zvládli. Šulík svojim filmom nedáva žiadne odpovede, postupne nám odkrýva život cigánov a len si tak pláva po povrchu. Myslím, že viacej urobiť nemohol a túto snahu treba oceniť. Napomáhala mu i jemu vlastná poetika, dobrá hudba a kamera. ()
Galerie (15)
Zajímavosti (10)
- Prvý slovenský film, ktorý je celý natočený v rómskom jazyku. (pista_baci7)
- Film sa natáčal v rómskych osadách v Richnave, na Levočských lúkach a pri Krompachoch. (pista_baci7)
- Režisér Šulík se pro film částečně inspiroval hrou "Hamlet" od Williama Shakespeara. (Sevcik)
Reklama