Režie:
Michael Caton-JonesScénář:
John PielmeierKamera:
Denis CrossanHudba:
Mychael DannaHrají:
Ben Chaplin, Charlotte Riley, Nora von Waldstätten, Oliver Jackson-Cohen, Rupert Evans, Tom Weston-Jones, Cynthia Nixon, Tom Cullen, Blake Ritson (více)Epizody(8)
Obsahy(2)
Začátek stoleté války i doba černé smrti ve stínu pilířů země. Výpravná britsko-německá adaptace světového knižního bestselleru Kena Folletta. V roce 2010 vznikla v britsko-německo-kanadské koprodukci adaptace knižního bestselleru Kena Folletta Pilíře země. Osmidílný projekt lákal diváky na výpravný obraz středověku, kde se na pozadí stavby katedrály rozvíjely lásky, pletichy, naděje i zloba postav napříč všemi vrstvami dobové společnosti. Seriál se díky atraktivnímu zpracování dočkal volného pokračování, konkrétně v podobě adaptace Follettovy knihy Na věky věků, která sama vznikla na základě úspěchu knižních Pilířů země. Nové vyprávění se sice odehrává opět ve městě Kingsbridge, ale o 150 let po předchozích událostech. V polovině 14. století se Anglie ocitá na prahu stoleté války, ale současně ji čeká hrůza černé smrti. Nicméně morová epidemie, jež si vyžádala tisíce životů, nepřímo zapříčinila také zásadní proměny v dobové společnosti, které připravily půdu pro renesanci. Do tohoto dobového rámce je opět zasazeno vyprávění, kde se protínají osudy, lásky i kruté pletichy postav ze všech vrstev tehdejší společnosti – od rolníků a řemeslníků přes zástupce církve až po šlechtice i krále. Projekt opět iniciovala německá společnost Tandem Communications, která se specializuje na výpravné televizní projekty a adaptace bestsellerů jako The Company, Titanic: krev a ocel, Království prstenu, Hádův faktor či Vesmírná exploze. Do koprodukce natáčené v Maďarsku a na Slovensku také vstoupila kanadská firma Take 5 Productions a britsko-americká společnost Scott Free Films, jejímiž zakladateli jsou slavní režiséři hollywoodských blockbusterů Ridley a Tony Scottovi. Hlavních i vedlejších rolí se zhostili začínající i mezinárodně známí herci z Anglie i dalších evropských zemí jako Cynthia Nixonová, Miranda Richardson, Ben Chaplin, Peter Firth, Charlotte Rileyová, Rupert Evans či Nora von Waldstättenová. (Česká televize)
(více)Videa (6)
Recenze (65)
Citeľne slabšie ako Piliere. Všetci zlí sú pekelne zlí a všetci dobrí sú takí čestní, že by ste im najradšej dali jednu po ksichte, aby sa spamätali a prestali znášať to večné buzerovanie od pánbožkárskeho pankharta. Neustále sa opakujúca schéma "vymyslíme niečo ušľachtilé a tá sviňa nám to zruinuje a popri tom niekoho otrávi alebo zaškrtí" začne byť už niekedy v polovici únavná a otravná. Herci fajn, výprava na TV projekt super, ale dejovo slabé, postavy čiernobiele a solídny finálny zvrat už to nevzkriesi. ()
Já sice středověk miluju, ale tahle jeho verze mě až tak moc nebavila. Postavy byly vlastně fajn, léčitelka Charlotte Riley skvělá, ten její byl taky fešák - a hlavní padouch byl slizoun jak má být, to ano... Ale na rozdíl od mých oblíbených Pilířů země, natočených podle jiného Follettova románu, tomuto příběhu chybělo to nepopsatelné "ono", co v člověku vzbuzuje emoce, mrazení v zádech a lásku k postavám.... ()
Mou velkou startovní výhodou byla nepolíbenost Pilířema země a to i v knižní podobě. Čili mě případné srovnávání nemohlo nijak ovlivnit, nebo mi kazit dojem. Cesta k tomuto žánru byla značně trnitá. Když mě do Folletta a tedy nejprve i Pilířů začal uvrtávat můj jedinečný, ovšem čtenářsky značně perverzní přítel, tak jsem mu to sice roztržitě odkývala, no v nitru přesvědčená, že nejsem přece uchyl jako on, abych se pouštěla do nějaké středověké slátaniny o tisíci stranách. V životě by mě nenapadlo, že by se tam mohlo dít taky něco zajímavého, kromě toho, že budu muset vytrpět popis každého blbého kamene a trámu prokládaný náboženskými liturgiemi.Takže Pilíře mi v ebuku netknutě hnily a stejně tak seriál Na věky věků jsem obcházela jako psí chcanky. Klikla jsem o něj v podstatě omylem. První díl jsem dokoukala jen ze slabosti k středověké Anglii, která kdysi protla v seriálu Robin Hood můj naivní, dětský věk , kdy mi k hrátkám s přirozením stačil umaštěný chasník v kápi. Zde jsem se octla tedy skoro o dvě století dál, nicméně umaštěnců dostatek, výprava musela stát balík, čili se na to hezky dívalo. Na televizní seroš úžasně výpravné. Do děje jsem se ponořila doopravdy až tak ve třetím, čtvrtém díle a silně podezírám většinu autorů hyperkritických komentů, že se dál než ke třetímu dílu nedohrabali, čili jejich hodnocení nepovažuji za objektivní. Opravdu zajímavé to totiž začne být až tak v půlce, kdy už se orientujete v postavách, příběh se začíná zapeklitě komplikovat a zvraty v ději jste již schopni dostatečně ocenit. Nadchla mě možnost zabrousit jako divák do uvěřitelně ztvárněné, drsné doby středověku plné pošahaných náboženských pokrytců, perverzností, morbidních praktik, msty a minimálního povědomí o ceně života. Dost vysoký počet nesympatických, bezskrupulozních sviní v jednom příběhu mě ovšem celkem vyčerpával a to jak srdnatě přežívali mě značně sralo. No takhle nějak bych si představovala dějepis pro lenochy. Nic vám do paměti nevryje panovníky a události lépe, než když je opentlíte sexem, morem, násilím a intrikami. ()
Svet bez konca u mňa zabodoval. Najprv k tomu čo sa mi nepáčilo. Na môj vkus bolo celkové prostredie a pospolitý ľud až príliš uhladené a čisté. To je vyslovene idealistické. Privítal by som viac stredovekej "špiny", ktorá by realite určite zodpovedala viac. Čo sa týka historických udalostí tak to je jedna chyba na chybe. Skutočným udalostiam tu zodpovedá naozaj iba málo vecí. Preto tento film nebudem hodnotiť akoby som hodnotil historický film. Mňa totiž na ňom upútalo niečo iné. Možno to aj bolo zámerom autorov, vytvoriť nádherný príbeh, zasadený do stredovekého prostredia aj za cenu prekrútenia histórie. Autorom sa podarilo veľmi dobre vykresliť zákutia ľudskej psychiky a zla a vytvorili tak príbeh, ktorý po celý ten dlhý čas ani chvíľu nenudil. Oceňujem tiež myšlienku, že zlí ľudia sa zvyčajne zničia sami alebo navzájom. Príbeh bol rovnako zaujímavý ako pri Pilieroch zeme, čo je hlavné a chybičky vyššie spomenuté preto odpúšťam. Zároveň je však pravda, že z rovnakého filmového žánru ma Prekliati králi alebo Agora bavili viac a ja to musím nejak rozlíšiť, takže hviezdička dole. Nerád by som tým však niekoho odradil, tento film rozhodne stojí za pozretie. 89/100 ()
Ještě během sledování seriálu jsem byla nucena otevřít Folletovu knihu, u níž jsem se domnívala, že už ji nikdy nebudu muset do svých rukou vzít. Kniha mě děsně nudila, ono taky 923 stran z anglické historie XIV. století z pohledu měšťanů, kléru a spodních vrstev společnosti, pro někoho, kdo byl zvyklý na tu českou z pohledu králů a jejich blízkých, je pořádný rozdíl. Seriál zdaleka tak nevypadal, ba naopak, stále se tam motali král Eduard III., královna Izabela a (pro ty, kteří jsou znalí historie, tak tady vytvářím spoiler) když se člověk dobře podíval, jak byla změněna postava Thomase, tak mu muselo být jasný, kam to celé směřuje. Událostí z knihy se to drželo jak kde (úplná změna toho, kdo byli rodiče Ralpha a Merthina, i co se stalo s jejich otcem, a také úplně jinak se i oni dva dostali tam, kam se dostali – tedy Merthin na místo stavitele a Ralph zbrojnoše, proměna charakteru Gwendina bratra, seriálový Godwin byla postava vytvořená spojením min. dvou z knihy, Merthin si nepřivedl z Itále dceru etc. etc.) a myslím si, že hlavně bylo třeba, aby se to předlohy přidrželo v závěru, protože tam z toho tou bitvou o Kingsbridge udělali zcela dokonalý paskvil. Závěr knihy měl totiž alespoň smysl, tady jak se na vše přestali dívat optikou spodních vsrtev společnosti, ale zatáhli do toho královskou rodinu, ho museli změnit zcela a podle mě teda svůj smysl postrádal (to je reálnější ta tyč). Zkrátka, jedná se o líbivě natočený příběh, který nepostrádá dramatické okamžiky a zvraty a občas i historické události (Mortimerova smrt, bitva u Kresčaku, černá smrt…), ve kterém se mi zamlouvali Merthin i Caris, i předělaná postava Thomase (skoro by si člověk přál aby to tak bylo) ale se skutečnou tehdejší dobou, včetně moru, toho mají daleko více společného taková Černá smrt (2010), Markéta Lazarová či dokonce i Bergmanovo děsivé podobenství Sedmá pečeť, které vůbec nebylo zamýšleno jako historický film. ()
Galerie (127)
Photo © Tandem Productions
![Na věky věků - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/046/158046524_677146.jpg)
Zajímavosti (10)
- Bitka pri Crecy (1346), ktorej svedkom bola Caris (Charlotte Riley) vo Francúzsku, bola významná z dvoch dôvodov. Po prvé, prvýkrát sa v nej presadili dlhé luky ako dominantné zbrane na bojisku, čo je titul, ktorý si udržali až do 17. storočia. Po druhé, v bitke bolo zaznamenané prvé použitie dela – nazývaného ribauldekýn a známeho ako „pekelný stroj“. Používala ho anglická armáda a hoci sa pomaly nabíjal a mohol kedykoľvek explodovať, stal sa zárodkom doby strelného prachu. (Arsenal83)
- Seriál vznikol podľa rovnomennej knihy Kena Folletta. (F.P.)
- Do nakrúcania boli zapojení aj Košičania, denne pracovalo v kostole asi 100 komparzistov. Za 12-hodinovú prácu dostali 30 eur. (F.P.)
Reklama