Režie:
Martin FričScénář:
Jiří MuchaKamera:
Václav HuňkaHudba:
Julius KalašHrají:
Jiří Sovák, Miloš Kopecký, Jiřina Bohdalová, Josef Kemr, Valtr Taub, Vlastimil Brodský, Jiří Němeček, Ilja Prachař, Zdeněk Řehoř, Eduard Kohout, Jan Skopeček (více)Obsahy(1)
Ač je to neuvěřitelné, český montér Lojza Králů, zaměstnanec ČKD, se jednoho dne znenadání stane vladařem exotického Tamánského království. Před dvěma lety, kdy byl na montáži v zahraničí, zachránil v poušti život neznámému starci. Ukáže se, že to byl král Tamánského souostroví. Ten si na smrtelném loži vzpomněl na Lojzu a jmenoval ho svým nástupcem-regentem. Jak se Lojza s touto zapeklitou situací vyrovná? Pomůže mu zdravý selský rozum? Satirická komedie režiséra Martina Friče vznikla podle námětu Jiřího Weisse, pod scénářem byl podepsán Jiří Mucha. Díky jim vznikla zručně realizovaná komedie, u které se diváci i po letech vděčně baví. (Česká televize)
(více)Recenze (98)
Tovární dělník Lojza má štěstí, že se jmenuje Král. A na základě jeho příjmení se mu dostane neobvyklé pocty. Je to Čech jak poleno, ale přesto by měl vládnout jako islámský král. U nás řádil socialismus a monarchie je něco, s čím soudruzi snad ani nepočítali. Vzdáleně film připomíná svým "exotickým" motivem pohádku Lotrando a Zubejda. V ní na české území také dorazili sultánovi pověřenci, kteří sice měli jiné poslání, než vyslanec Tamánského souostroví Kopecký, ale jistá podobnost tady je. Zásadním problémem je režie Martina Friče. Ten film tlačí do komedie a satirickou složku, která měla dominovat, odsouvá do pozadí. Přitom to film není nijak extra vtipný, ale dovedně skrývá množství narážek na tehdejší režim. Většina provokace však skoro vůbec nevyzní. Samozřejmě přes bedlivé oko cenzura se nedostalo mnoho škodlivého, ale dopadlo to tak, že socialismus je chápán jako absolutně nedotknutelné zřízení, ve kterém vše bezvadně funguje, všichni jsou spokojení a nějaký ropný ráj, kdesi daleko od socialistického ráje, přece nemůže nikoho zajímat po stránce životních a lukrativních hodnot. Jiří Sovák dal svému montérovi českou uvěřitelnost i bodrost a jeho osobité herectví a nadhled by si zasloužilo nějakou tu peprnou hlášku navíc, ale vše je poměrně socialistickým hoblíkem uvědomělého cenzora uhlazeno do mírně povrchního výsledku, který je i určitým kompromisem. Filmu se zpočátku daří vzbudit divákův zájem, ale poté film začne stagnovat a nepůsobí kompaktně. Ve větší míře se do popředí dostane Sovákova schopnost pro improvizaci. Film sice jako celek nefunguje, jak by býval (ne)mohl, ale řada scén je přece jen dobře vystavěna a je z nich cítit solidní výsměch tehdejšímu vládnímu zřízení. Režisér vykazoval cit pro řemeslnost i originální pojetí. Nedokázal však satirickému tónu dát větší údernost a z filmu se mu podařilo udělat úsměvnou komedii bez přidané hodnoty. A ta tentokrát citelně chybí. Vše klouže po povrchu, ale větší odvahu zajít dá jsem z filmu necítil. Kdoví, kde zase soudruzi udělali chybu. Tentokrát dbali na to, aby jejich autorita nebyla podrývána lidmi od filmu. 60% ()
„To víte, kdybyste byl soukromníkem na Západě, ale dělník v socialistickém státě, to není legrace…“ Začíná se hollywoodským záběrem na chevrolet ztroskotaný v poušti, k němuž se zdáli blíží cizinec na oslu, aby se většinu filmu proháněl Sovák po Praze na pařezu. Podivná věc. Zpočátku je to díky zápletce absurdně zábavné, ale potom se začne točit v kruhu, až je to docela i nuda. Leitmotivem mnoha dialogů je to, jestli může být československý občan králem, v čemž má člověk tendenci hledat od tvůrců filmu (třeba od spisovatele Jiřího Muchy) cosi podvratného, ale jindy zase spíš naopak… Na ministerstvu zahraničí si montér Králů projde byrokratickým kolečkem přehazování odpovědnosti a zatímco později jakási komise doufá, že se to snad samo nějak vyřeší, dotyčný už plánuje, jak v Tamánii jako král zatne tipec Američanům a jejich United Oil a provede revoluci (smíchy mi běhal mráz po zádech), než ho Bohdalka zaskočí dotazem, kde vezme dělnickou třídu. V závěru poznamená, že králové jsou dobří tak do pohádky… A za dva roky natočí Podskalský Bílou paní. ()
"Prosím Vás nedělejte mi tady z toho lunapark…" Tak zrovna jako lunapark tahle mírně satirická komedie nejiskří. Pár povedených vtipů se tu najde, dobová satira na byrokracii úřednického aparátu vcelku povedená, a zazní tu i poměrně odvážné věty (viz hlavně: „Já chápu. Tady… Socialismus. Popravy... Nepopulární, co? Tady lidi raději do kina. Ale u nás není kino. Co dělat? A lid chce zábava.“). Přesto nemohu si pomoct, furt mi to přišlo poměrně načichlé socialistickou "morálkou". Herecky je to hlavně ze strany Sováka takový typický crazy styl, Kopecký není špatný padouch a do toho naivní Bohdalka: "Brigitte Bardot hadr." No nevím, ve své době to mohla být povedená komedie, ale na dnešní dobu je to už poněkud vyčpělé. ()
K ose dokonalého duelu ryzích představitelů dvou zcela odlišných světů se jako železné piliny k magnetu zákonitě přimykají ty nejcharakterističtější absurdity, které k nim (alespoň podle pravidel satiry) příslušejí, a nejednou neodolatelně vtipně artikulovány spoluutvářejí nový obraz Československa co pokročilé varianty středoevropského mostu mezi kulturami. V reálném socialismu se integrujícím prvkem mezi Západem a (Blízkým) Východem stává svrchovaně klidný král mezi pražskými montéry, který se shodou náhod stává tím nejuvědomělejším monarchou – na „svém“ souostroví v Rudém moři plánuje socialistickou revoluci. ()
Zábavné, milé, s příjemnou a pohodovou atmosférou, přestože místy jde i o život. Vynikající herecké výkony, například skvělý Valtr Taub v roli profesionálního zabiájka, který se do politiky nemíchá, protože je to nemorální. Nebo Kopecký křičící na záchodě: "Já to nedovolím!" Není to asi humor k popukání od začátku až do konce, ale spíš příjemná oddychová zábava. Navíc krátce v záběru trolejbus na silnici, která je dnes v areálu Avie - pro milovníky zaniklé historie příjemné zpestření pěkného filmu. ()
Galerie (3)
Zajímavosti (19)
- Martin Frič film nedokončil z důvodu nastoupení protialkoholního léčení. Dotočen byl tak jeho asistentem. (Kulmon)
- Jiří Sovák po letech prohlásil: „Při natáčení v Egyptě jsme žili ve stísněných podmínkách, měli jsme dost mizerné diety. Kameraman dělal ostřiče a mnoho dalších činností a produkční byl současně kostymér a maskér.“ (Ganglion)
- Pan Králů (Jiří Sovák) uvádí, že jeho království Tamanské souostroví leží na půli cesty mezi Suezem a Adenem v Rudém moři. V úvahu proto přicházejí některé z těchto ostrovů: Dahlácké ostrovy, Zabargad, Rocky Island, Giftun, Perim, Kamaránské a Haníšské ostrovy, Farasánské ostrovy, Suvákinské ostrovy. (sator)
Reklama