Režie:
John KrokidasKamera:
Reed MoranoHudba:
Nico MuhlyHrají:
Daniel Radcliffe, David Cross, Dane DeHaan, Ben Foster, Michael C. Hall, Jack Huston, Jennifer Jason Leigh, Elizabeth Olsen, David Rasche, Nicole Signore (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Doposud nevyprávěný příběh, který v roce 1944 na kolumbijské univerzitě svedl dohromady mladičkého Allena Ginsberga, Jacka Kerouaca a Williama Burroughse o vraždě, jež stála u zrodu generace bítníků. Daniel Radcliffe jako Allen Ginsberg, hvězda generace bítníků, v životopisném příběhu z doby básníkových studií na kolumbijské univerzitě. Píše se rok 1944 a mladičký Ginsberg sebou nechá coby student kolumbijské univerzity beznadějně vláčet okouzlujícím Lucienem Carrem. Kromě Carra se Ginsberg přátelí se začínajícími spisovateli Williamem S. Burroughsem a Jackem Kerouacem. Společně utvářejí takzvanou generaci bítníků. O poznání starší David Kammerer, nula bezhlavě obdivující skvělého Carra, zemře za nevysvětlitelných okolností. Policie z jeho vraždy kromě Carra podezřívá ještě Burroughse a Kerouaca, a tak se všichni ocitnou ve vazbě. Policejní vyšetřování zásadně ovlivní celoživotní tvorbu začínajících umělců. (HBO Europe)
(více)Recenze (149)
Len jedno slovo: NUDA !!!! ()
Ajajaj, to jsem ale šlápnul vedle (nebo spíš do lejna), že jsem si pustil něco o čem jsem něměl vůbec tušení co to vlastně je. Neskutečná nuda o alternativních lidech (jak by podobné totální mimoně naszval můj kamarád) a příliš hluboce mělké kecy o ničem. Asi nepatřím mezi skupinu intelektuálů, rádoby bohémů ani nejsem ten velmi moderní tzv. pozér, abych se na toto dokázal dodívat. Většinu filmů ale většinou dokážu, i přes jejich hloupost a nudnost, dodívat už jen ze zvědavosti, ale na něco takového jako tento film opravdu zvědavej nejsem. Přesto jsem se rozhodl být shovívavý a dám jednu *, jelikož mi prostě toto téma (pro mě úplně o ničim) nesedí a tak jsem to vzdal asi po 30 minutách. Možná by si ji ale v té zbývající hodině ten film z nějakého záhadného důvodu zasloužil - o čem sice hodně pochybuju ale raději rozhodně nikdy zjišťovat nehodlám. A btw. Harry Potter (Daniel Radcliffe) docela děs běs - OMGSH - zase kulatý brýle? :-) ()
Osobně nedokážu pochopit, proč má film jen 64%. Možná je některým na obtíž, že neznají beatníky a tím pádem jsou z filmu dezorientovaní, nebo by třeba ocenili podrobnější vykreslení Ginsbergových romantických vztahů? Já doopravdy nevidím, co bych Kill your darlings vytkla. Doba, kdy byla homosexualita zločin. Doba, kdy byla velká literární díla zakazována. Doba, kdy se musela báseň rýmovat, aby byla básní. A proti téhle době stáli beatníci. A mimochodem, víte kdo je Ogden Nash? ()
Krasne priblizeni vzniku americkeho basnika. Clovek by rekl, ze to myslim ironicky, ale ono ne. Za predstaveni americkych v alkoholu a citu utopenych basniku jsem vdecny. Upoutavkou na Whitmana jsem se ujistil, ze 4* odpovidaji. VYkony vsech hlavnich hercu naprosto uzasne. Plne lasky,citu i zrady. Nejak na cloveka dychne atmosfera. Bohuzel se myslim mohlo jit jeste o trochu hloubeji. Nemyslim, ze nekdo jimy dokaze zahrat coty tak, jako DeHaan. ()
Nějak jsem tady nic nepochopil. Spíše mně to připadlo odpudivé a nesmyslné. Jsem zvědav, jestli uvidím stejný film, pokud se kdy donutím na to podívat ještě jednou. Zatím se mi to jeví jako slabší záležitost. ()
Film ne moc zajímavý , k hlavní postavě se nedá moc přilnout a její příběh proto diváka moc nezajímá a proto ani k celému filmu ... ()
Film som nedopozeral. Pripadalo mi to ako hra na beatnikov: neuvidel som skutočných beatnikov. Tým mám na mysli nielen atmosféru (snaha bola: niečo malé do seba to malo, to áno) : tvorcovia sa mohli viac posnažiť a vštepiť postavám trochu viac intelektu: predsalen, rozprávame sa o básnickej revolúcii (či už to reálny Ginsberg popieral, alebo nie: revolúcie môžu mať predsa tiež svoje rozpätie, od celosvetových po celoliterárne) a byť len badboy rozhodne pri niečom takom nestačí. Pravý básnik musí mať gule v básnickom rauši, ktorý je pomerne rozdielny od rauša klasického. Beatnici neboli beatnikmi len od toho, že by si nakladali do držiek, ale aj od slobody (časť: sloboda - vo filme bola spracovávaná skôr stredoškolsky, hoci časti s Allenovou matkou považujem za najlepšie aj najsilnejšie) a sčítanosti. Allen Ginsberg začínal v poézii tiež vo viazanom verši. Jadro beatnictva vznikalo v rozhovoroch, a tie tu boli len také letmej hodnoty. Nevidím tu genézu Allenovej poézie: to, čo Radcliffe písal do stroja, boli také odrobinky, necítil som tu počiatkový príbeh Vytia: "urobíme revolúciu!" v tomto zmysle to bolo celé o ničom, neuveriteľne ploché. ()
20 % ()
Reklama