Režie:
Martin FričKamera:
Jan RothHudba:
Miloš SmatekHrají:
Zdeněk Štěpánek, Jiřina Štěpničková, Zvonimir Rogoz, Karel Černý, Karel Dostal, Jaroslav Průcha, Božena Šustrová, František Kreuzmann st., Jarmila Holmová (více)Obsahy(1)
Záhadný muž trpící ztrátou paměti je identifikován jako anglický milionář a podnikatel. Jeho snahy o prosazení sociálních výhod zaměstnanců spojených koncernů ztroskotají, když se náhle objeví skutečný továrník Craigs. Neznámý tajemně zmizí. Nevěrohodný a poněkud zmatený symbolický příběh byl realizován v efektních a nákladných ateliérových stavbách. Nábytek dodala firma UP závody Brno. Film byl uveden na VIII. MFF v Benátkách v roce 1940. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (17)
Muž z neznáma je propagandou národně socialistické politiky. Nejde v žádném případě o film noir, ani o komunistických myšlenkách nemůže být řeč, jde o nacistickou agitku a z té definice jí nedostanou ani smířlivější komentáře současnosti. Dualita a rozdvojení osobnosti jsou plodným námětem, poselství je možné z dnešního pohledu považovat za humanitární, dokonce tu lze hovořit o industriální poetice a příkladných dramatických výkonech herců, ale nic z toho neumenší křeč v souvislostech, ani nacistickou podstatu ideového vyznění. Hlavním prostředkem národně socialistické propagandy je tedy muž z neznáma (velmi dobrý Zdeněk Štěpánek, též v úloze duality a tvrdého kapitalisty Johna Graigse), jakýsi zhmotnělý odraz rozdvojené osobnosti. A byť se formy po rozdělení osvobodily, i nadále na sebe vzájemně působí v lineárním vývoji duší. Nakonec musí dojít ke zvolení poslání nebo niterného naplnění. Hlavní ženskou postavou je Helena (příjemná Jiřina Štěpničková), zákonná manželka průmyslového magnáta Graigse. Probíhající rozvodové řízení a srdce vzplálo tou jistou naději možného naplnění, vždyť kvůli tomu došlo k úplnému fyzickému zhmotnění rozdvojenosti. K výraznějším postavám filmového příběhu patří také Clifford (příjemný Zvonimir Rogoz), Graigsův věrný tajemník. Jeho pracovní přístupy nepátrají po pohnutkách změn továrníkova chování a dál poslušně koná. K výraznějším patří též MUDr. White (sympatický Jaroslav Průcha), poctivý a důkladný Graigsův lékař, který se neskloní před zuřivější kapitalistickou pohrůžkou a zastrašováním. Z dalších rolí: Graigsovým náhlým humanismem rozzuřený jeho vrchní ředitel oceláren Black (Karel Černý), s novou tovární politikou nesouhlasící viceprezident Northon (Karel Dostal), Graigsova milenka i důvod jeho neočekávaného zmizení Nelly Wernerová (Božena Šustrová), o tučnou odměnu hlásící se animírka (Marie Burešová), Graigsův nemocniční spolupacient Dvořáček (Vladimír Šmeral), či snaživý policejní komisař (Bolek Prchal). Martin Frič v Muži z neznáma sice zdánlivě nabízí dualitu a rozdělení osobnosti v metafyzické hříčce, ale ani tím nacistickou propagandu neodstranil. A byť stojí Štěpánkův výkon hodně vysoko, nelze film přijmout pozitivně. ()
Režisér Martin Frič šel na konci třicátých let doslova z filmu do filmu. Ve složitých politických a mezilidských poměrech natočil pět celovečerních snímků a jeden dokument o všesokolském sletu. Muž z neznáma byl zajímavou příležitostí pro jediného herce, který v identické dvojroli mohl prostřednictvím jemných civilních prostředků rozehrát rozpor mezi charaktery despotického továrníka a bezvýznamného životního ztroskotance. Samozřejmě, že podle zákona dramatických záměn se ubožák na chvíli stane továrníkem a pokusí se zlepšit svět prostých a vykořisťovaných lidí a přitom bezděčně ukáže dvojníkově ženě, že existují i jiné lidské hodnoty, než peníze a majetek. Krize dostoupí vrcholu, když se na scéně znovu objeví pravý průmyslový magnát. Jedinečná dvojrole nakonec připadla Zdeňku Štěpánkovi, který oběma charakterům, rozdělených nejen společenským postavením, ale také jejich morálním smýšlením, vtiskl přesvědčivou tvárnost a zároveň dokázal odlišit vzájemnou vnitřní neshodu obou mužů. Stranou by ovšem neměla zůstat ani pozoruhodná ženská kreace Jiřiny Štěpničkové, která se dokázala navzdory pichlavým poznámkám některých kritiků prosadit i v jiných, civilních žánrech. Martin Frič neměl v úmyslu natočit filmový traktát o sociálních nesrovnalostech světa, ale spíše příběh o magických a tajemných cestách lidských osudů, které se dokážou neuvěřitelným způsobem překvapivě proplétat a proměňovat. ()
Scénárista není uveden, aha, jsou tři: Baroch, Glebov, Smatková. Námět jistě zajímavý, ale příběh je skutečně zcela nevěrohodný. Ve chvíli, kdy se ztratí továrník, objeví se mu navlas podobný muž s neznámou identitou, který vypadá jako trhan, ale anglicky asi mluví dokonale, neboť když je jako továrník Craigs převezen do Anglie, nikdo nepozná, že nejde o skutečného Craigse... A takových do očí bijících nesmyslů tam je celá řada. Všechno musí dobře dopadnout, skutečný Craigs musí podepsat souhlas s rozvodem a jeho žena ruku v ruce odchází s člověkem, o němž nic nevíme. Takže pak ono pozitivum, totiž kontrast obou povah - jedna tvrdě kapitalistická, druhá, řekněme socialistická - vyšumí někam do prázdna. ()
,,Život je bolest." Český film-noir z doby, kdy tenhle žánr se i ve světě se pouze rodil a sám o sobě snad pořádně ani neexistoval. Ale byl zde režijní všeuměl Martin Frič s bohatým uměleckým rejstříkem a také vynikající Zdeněk Štěpánek jako velice vhodný adept do dvojrole dvou na nerozeznání podobných můžu s odlišným původem a odlišnými názory na svět... Mám moc rád tyhle staré černobílé bijáky, tedy pokud se nejedná o naivní a prvoplánové veselohry (tady rozhodně ne), navíc tolik dokola využívaný motiv záměn dvou podobných postav má zde jednou konečně i vážný a docela důvěryhodný charakter, bez jakýchkoliv přidaných komických vyústění. Zdařila psychologická studie, místy dusivá atmosféra s krásně tajemným vizuálem, stupňující se napětí spolu s narůstající krizí vedeného podniku i krizí manželského vztahu, pak vyústění do thrilleru, kde jde nakonec o život a o smrt. U mě tenhle film zabodoval na celé čáře a myslím, že nakonec i ta myšlenka o pravých lidských hodnotách má tolik co říci i dnes. 90% ()
Námět jako od Twaina Princ a chuďas ...😮 Snímek produkoval Lloyd-Film, byla to prvorepubliková společnost pro výrobu a půjčování filmů kinematografických. Z původní výrobny a půjčovny němých filmů různých žánrů postupně vznikla velká společnost specializovaná na filmovou zvukovou výrobu a distribuci s ústředím v Praze. Akcie firmy měla i firma Baťa. V roce 1936 vyrostl na Kudlově první zlínský filmový ateliér, k jehož vzniku dal pokyn nový šéf firmy Jan Antonín Baťa. Ten měl při výběru prvního zlínského štábu šťastnou ruku. Dva ze tří zakládajících členů se stali držiteli Oscara, třetí byl jmenován ředitelem filmového odboru OSN v New Yorku. ()
Galerie (11)
Zajímavosti (2)
- Snímek produkoval Lloyd-Film, což byla prvorepubliková společnost pro výrobu a půjčování kinematografických filmů. Z původní výrobny a půjčovny němých filmů různých žánrů postupně vznikla velká společnost specializovaná na filmovou zvukovou výrobu a distribuci s ústředím v Praze. Akcie firmy měla i firma Baťa. V roce 1936 se vybudoval na Kudlově první zlínský filmový ateliér, k jehož vzniku dal pokyn nový šéf firmy Jan Antonín Baťa. Ten měl při výběru prvního zlínského štábu šťastnou ruku. Dva ze tří zakládajících členů se stali držiteli Oscara, třetí byl jmenován ředitelem filmového odboru OSN v New Yorku. (sator)
- Architekt Alois Mecera získal za film v roce 1940 Národní cenu. (Marthos)
Reklama