Režie:
Martin FričKamera:
Jan RothHudba:
Miloš SmatekHrají:
Zdeněk Štěpánek, Jiřina Štěpničková, Zvonimir Rogoz, Karel Černý, Karel Dostal, Jaroslav Průcha, Božena Šustrová, František Kreuzmann st., Jarmila Holmová (více)Obsahy(1)
Záhadný muž trpící ztrátou paměti je identifikován jako anglický milionář a podnikatel. Jeho snahy o prosazení sociálních výhod zaměstnanců spojených koncernů ztroskotají, když se náhle objeví skutečný továrník Craigs. Neznámý tajemně zmizí. Nevěrohodný a poněkud zmatený symbolický příběh byl realizován v efektních a nákladných ateliérových stavbách. Nábytek dodala firma UP závody Brno. Film byl uveden na VIII. MFF v Benátkách v roce 1940. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (17)
Tohle je snímek, který být natočen o dvacet let později, tak vedoucí členové ÚV KSČ chrochtají nadšením. Nevím co to Martina Friče popadlo. Ve stejném roce natočil i Kristiána či Eva tropí hlouposti. Ale příběh je opravdu nevěrohodný. Milionář se ztratí a přesto, že jeho dvojník neustále opakuje, že není Craigs a navíc se i chová opačně od toho, koho má představovat, přesto tomu nikdo nevěří, což je už samo o sobě na pováženou. Vše pokračuje ale dále, když se skutečný milionář objeví a rozhodne se znovu převzít svou roli. Opravdu jsem si po celou dobu myslel, že jde o agitku někdy z konce 40. let. Překvapivě tomu tak nebylo. Zdeněk Štěpánek byl sice tradičně kvalitní, ale příběh byl slabý a málo dramatický. Na druhou stranu není mnoho filmů, kde jsou k vidění ještě staré německé titulky. ()
Námět jako od Twaina Princ a chuďas ...😮 Snímek produkoval Lloyd-Film, byla to prvorepubliková společnost pro výrobu a půjčování filmů kinematografických. Z původní výrobny a půjčovny němých filmů různých žánrů postupně vznikla velká společnost specializovaná na filmovou zvukovou výrobu a distribuci s ústředím v Praze. Akcie firmy měla i firma Baťa. V roce 1936 vyrostl na Kudlově první zlínský filmový ateliér, k jehož vzniku dal pokyn nový šéf firmy Jan Antonín Baťa. Ten měl při výběru prvního zlínského štábu šťastnou ruku. Dva ze tří zakládajících členů se stali držiteli Oscara, třetí byl jmenován ředitelem filmového odboru OSN v New Yorku. ()
Muž z neznáma je propagandou národně socialistické politiky. Nejde v žádném případě o film noir, ani o komunistických myšlenkách nemůže být řeč, jde o nacistickou agitku a z té definice jí nedostanou ani smířlivější komentáře současnosti. Dualita a rozdvojení osobnosti jsou plodným námětem, poselství je možné z dnešního pohledu považovat za humanitární, dokonce tu lze hovořit o industriální poetice a příkladných dramatických výkonech herců, ale nic z toho neumenší křeč v souvislostech, ani nacistickou podstatu ideového vyznění. Hlavním prostředkem národně socialistické propagandy je tedy muž z neznáma (velmi dobrý Zdeněk Štěpánek, též v úloze duality a tvrdého kapitalisty Johna Graigse), jakýsi zhmotnělý odraz rozdvojené osobnosti. A byť se formy po rozdělení osvobodily, i nadále na sebe vzájemně působí v lineárním vývoji duší. Nakonec musí dojít ke zvolení poslání nebo niterného naplnění. Hlavní ženskou postavou je Helena (příjemná Jiřina Štěpničková), zákonná manželka průmyslového magnáta Graigse. Probíhající rozvodové řízení a srdce vzplálo tou jistou naději možného naplnění, vždyť kvůli tomu došlo k úplnému fyzickému zhmotnění rozdvojenosti. K výraznějším postavám filmového příběhu patří také Clifford (příjemný Zvonimir Rogoz), Graigsův věrný tajemník. Jeho pracovní přístupy nepátrají po pohnutkách změn továrníkova chování a dál poslušně koná. K výraznějším patří též MUDr. White (sympatický Jaroslav Průcha), poctivý a důkladný Graigsův lékař, který se neskloní před zuřivější kapitalistickou pohrůžkou a zastrašováním. Z dalších rolí: Graigsovým náhlým humanismem rozzuřený jeho vrchní ředitel oceláren Black (Karel Černý), s novou tovární politikou nesouhlasící viceprezident Northon (Karel Dostal), Graigsova milenka i důvod jeho neočekávaného zmizení Nelly Wernerová (Božena Šustrová), o tučnou odměnu hlásící se animírka (Marie Burešová), Graigsův nemocniční spolupacient Dvořáček (Vladimír Šmeral), či snaživý policejní komisař (Bolek Prchal). Martin Frič v Muži z neznáma sice zdánlivě nabízí dualitu a rozdělení osobnosti v metafyzické hříčce, ale ani tím nacistickou propagandu neodstranil. A byť stojí Štěpánkův výkon hodně vysoko, nelze film přijmout pozitivně. ()
Dýchlo na mne takové to krásné kouzlo černobílých filmů, je podmanivé, s nádhernou atmosférou.. Zdeněk Štěpánek se mi moc líbil, obě role zvládnul skvěle a jedním dechem dodávám, že Jiřina Štěpničková je tady úžasná.. Příběh muže, který se ocitne na místě továrníka Craigse (jaksi nedobrovolně) a tím započne zcela jinou etapu svého života, mě vtáhnul od prvních okamžiků.. Pan Martin Frič má u mě ten nejlepší kredit a místo v oblíbených, opětovně mi potvrdil, že tam právem patří.. ()
Scénárista není uveden, aha, jsou tři: Baroch, Glebov, Smatková. Námět jistě zajímavý, ale příběh je skutečně zcela nevěrohodný. Ve chvíli, kdy se ztratí továrník, objeví se mu navlas podobný muž s neznámou identitou, který vypadá jako trhan, ale anglicky asi mluví dokonale, neboť když je jako továrník Craigs převezen do Anglie, nikdo nepozná, že nejde o skutečného Craigse... A takových do očí bijících nesmyslů tam je celá řada. Všechno musí dobře dopadnout, skutečný Craigs musí podepsat souhlas s rozvodem a jeho žena ruku v ruce odchází s člověkem, o němž nic nevíme. Takže pak ono pozitivum, totiž kontrast obou povah - jedna tvrdě kapitalistická, druhá, řekněme socialistická - vyšumí někam do prázdna. ()
Galerie (11)
Zajímavosti (2)
- Architekt Alois Mecera získal za film v roce 1940 Národní cenu. (Marthos)
- Snímek produkoval Lloyd-Film, což byla prvorepubliková společnost pro výrobu a půjčování kinematografických filmů. Z původní výrobny a půjčovny němých filmů různých žánrů postupně vznikla velká společnost specializovaná na filmovou zvukovou výrobu a distribuci s ústředím v Praze. Akcie firmy měla i firma Baťa. V roce 1936 se vybudoval na Kudlově první zlínský filmový ateliér, k jehož vzniku dal pokyn nový šéf firmy Jan Antonín Baťa. Ten měl při výběru prvního zlínského štábu šťastnou ruku. Dva ze tří zakládajících členů se stali držiteli Oscara, třetí byl jmenován ředitelem filmového odboru OSN v New Yorku. (sator)
Reklama