České století
Režie:
Robert SedláčekScénář:
Pavel KosatíkKamera:
Michal KrejčíHudba:
Michal RatajHrají:
Martin Huba, Miroslav Donutil, Martin Finger, Daniela Kolářová, Igor Bareš, Jiří Bábek, Jaromír Janeček, Ivana Uhlířová, Pavel Rímský, Jaromír Nosek, Ivo Novák, Jan Grygar, Oldřich Navrátil (více)Obsahy(1)
Zrušení monarchie a vznik demokratické republiky. Jaké drama tomu předcházelo? Co prožíval Masaryk a ti druzí? V roce 1914 odjel Tomáš Garrigue Masaryk z Prahy, opustil Rakousko-Uhersko a vydal se na cestu, která nevedla zpět. Na cestu za osvobozením Čechů a Slováků z područí rakouské říše. Na cestu za zničením rakousko-uherského mocnářství. Nebyl to jednoduchý sen a Masaryk nebyl jednoduchý člověk. Dnes už největší událost našich dějin, rok 1918, vnímáme spíše jako legendu, jako velký příběh o zrození Československa. Ale je tu i realita: Masarykova cesta za vítězstvím. Jak vypadala nejen z politického, ale i lidského pohledu. Jaké otázky i námitky ji sledovaly. S čím se musel Masaryk politicky i lidsky vyrovnávat, s čím se trápil, v co doufal? Čemu až do krajnosti věřil? První díl televizního cyklu České století dramaticky vypráví o zásadní otázce naší novodobé státní existence – jak, proč a proti čemu Československá republika vznikla. A o postavě nejdůležitější – o prvním československém prezidentovi. (Česká televize)
(více)Recenze (32)
Jako celek vnímám tento korpus rozporuplně, úroveň obsazení a řemeslného provedení je proměnlivá, úspěšnost vyrovnání se s psychologickými profily postav u jednotlivých perfomerů kolísá (ačkoli většina z nich předvádí svůj takřka životní výkon), stejně tak jako míra (byť jistě nutného) redukcionismu. Občas je konverzační a filozofický formát příliš přímý a rovinný pro vyjádření dynamičnosti tématu i historického kontextu. Tento díl ale považuji za nejpovedenější, zejména jsem doslova oslněna hloubkou dialogů – z úst Masarykovských oponentů (zejména doporučuji text pronášený M. Donutilem v roli D. L. Georgea) je obsažen pregnantní, nemilosrdný a nestranný politologický rozbor následků rozbití unie, která se jevila obsolentní překážkou tváří v tvář německému nacionalismu. Nejsou obviněním ani Masaryka ani těchto z dobového hlediska totiž naprosto logických snah, ale jsou jeho maximálně trefnou charakteristikou, včetně nevratných důsledků tohoto aktu. „Když vyžetene lidi z katolické církve, myslíte, že přidjou do té vaší? Nesmysl, stanou se z nich doživotní ateisté.“ „Musím bořit, aby bylo možné stavět.“ „Boříte určitě, boříte všechno. Ale jedno vám povím: vyvoláváte z té vaší minulosti duchy, kteří se jednou zmotní proti vám.“ „Co uděláte, když se dá Karel v Praze korunovat českým králem? Řeknu vám, co udělají vaši kamarádi doma. Všichni ti, kterým posíláte romantické dopisy zašité v knoflících, uspořádají hon na to, kdo mu jako první v katedrále políbí ruku. … Neprozraďte prosím nikomu ve vlastním zájmu, že jste tak strašně jiný než ostatní Češi. Kdybyste totiž zůstal doma, neudusil by vás Habsburk, ale vaši vlastní lidé. Proto jste odešel do zahraničí. Prchal jste před nimi. A potom jste si vymyslel ty vaše teorie. Nejčastěji o Slovanech – `Slováci jsou vlastně Češi`. Já myslím, že nejsou. A myslím, že ani nevědí, že to o nich tvrdíte.“ V neposlední řadě pak oceňuji velmi zdařilý výkon Martina Huby, v jehož pojetí je Masaryk velkým sympaťákem. ()
Prvý diel tohto seriálu o " českom století " nám priblížil T.G.Masaryka a jeho boj o vznik Československej republiky. Napíšem myšlienku o tomto diely. T.G.Masaryk bol veľký človek, zakladateľ, mysliteľ, to je všetko v poriadku, ale tvorcom - scenáristom akosi ušlo, že bez gen. Štefánika by nevznikla žiadna republika čechov a slovákov. V tejto časti seriálu nieje o tom ani zmienka a to o niečom značí!!! Teraz umelecký názor. Herci - výborní, kamera fantastická.. Dávam 70%. ()
Nejlepší je scéna Masaryka s Lloydem Georgem. Člověka neznalého historie sice může trochu poplést, ale líbí se mi, že je tam až přehnaný ten jiný pohled na naše české dějiny, na ty slavné dějiny, kterými se někdy chlácholíme. Každopádně Masaryk je zaslouženě hlavní postavou a opravdu dominuje každému setkání, jak to údajně bylo i ve skutečnosti, že svým charizmatem dokázal získat kohokoli. Některé scény působí trochu toporně a školácky, ale moc jich není, naštěstí. Proč dávám tu jednu dolů je i z faktického hlediska - chybí mi tam Štefánik. Bez něj by nebyl Masaryk nic. Ale chápu, že všechno se tam prostě vejít nemůže. ()
Už v prvním díle si určitě povšimnete specifického Sedláčkova režisérského stylizování - Mluvící hlavy. Pro někoho úmorně dlouhé scény a dialogy, plné filozofických obratů a životních pravd. Kosatík však ukazuje, že i v tomto množství dialogů dokáže zkušeně manévrovat, a krom učebnicě dějepisu dostáváte i spoustu výborných dialogových výměn (Donutil - Huba a spousta pravd o mnohonárodnostních státech; Příjezd Masaryka do domoviny; Huba - Navrátil a prozření o skutečném nebezpečí zevnitř). Martin Huba tu předvádí jeden ze svých nejlepších výkonů, a jeho stylizace do Masaryka je výborné i díky precizní práci maskérů. Pochopitelně, nelze být nekritický, výprava není asi taková, jakou by si to zasloužilo, a to, že všichni napříč světem mluví jedním jazykem, je takové filmařské klišé. ()
Robert Sedláček je silný v komorních a dialogových scénách. Jakmile má dobrý scénář, dokáže udržet diváka u obrazovek. A zde byl i výborný casting. Martin Huba je jako Masaryk skvělý a vidět ho debatovat s Donutilem jako britským ministrem, to byl prostě zážitek. Jejich monology si můžu stále pouštět. Na první epizodu slušný začátek. 75% ()
Galerie (68)
Photo © Česká televize / Karel Cudlín
![České století - Veliké bourání (1918) - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/049/158049062_45e31e.jpg)
Zajímavosti (3)
- Ve scéně, kdy přijíždí prezident Masaryk (Martin Huba) na pražské Hlavní nádraží, si můžeme na lokomotivě všimnout umístěných erbů českých zemích a Slovenska. Jde však o moderní úpravu těchto znaků, jak je můžeme na státních znacích vidět v současnosti. (tommahol)
Reklama