Režie:
Milan CieslarKamera:
Marek JíchaHudba:
Atli ÖrvarssonHrají:
Clémence Thioly, Jiří Mádl, Eric Bouwer, Ondřej Vetchý, Petr Vaněk, Michal Dlouhý, Andrej Hryc, Helena Dvořáková, Ivan Franěk, Pavel Rímský, Ondrej Kovaľ (více)Obsahy(1)
Padesátiletý spisovatel Vili se roku 1973 v New Yorku díky svému dospívajícímu synovi poznává s ženou, která mu připomíná jeho osudovou lásku, krásnou belgickou Židovku Colette, s níž se seznámil před třiceti lety v koncentračním táboře v Osvětimi. Bohužel, Vili nebyl jediný, komu Colette padla do oka. Neurvalý zájem o ni projevil i velitel přidruženého osvětimského tábora zvaného Kanada, bezohledný a cynický Weissacker. Colette podvědomě cítí, že je vystavena jeho zvůli, a že pokud chce přežít, musí se mu podvolit. V kruté fabrice na smrt ale klíčí i další vztahy, ať už vězeň, nebo kápo, blízkost někoho druhého je jednou z mála radostí a tou největší nadějí na přežití. S postupujícím časem se ruská fronta blíží, ale osvětimské pece polykají své oběti po tisících a fašisté tuší, že jim nezbývá příliš mnoho času. Je nutné jednat. Je myšlenka na útěk bláhovým snem, nebo jedinou reálnou šancí na přežití? A jak velkou roli v našich životech hraje náhoda či něco, co bychom mohli nazývat osudem? Colette je velký příběh o útěku za svobodou, film se silnou a bezprostřední katarzí z právě viděného a prožitého. Zdůrazňuje nadčasové etické hodnoty, jakými jsou láska, svoboda, zodpovědnost za svůj život i nutnost bránit svou integritu vždy a za všech okolností. Colette není dokumentem, ale fikcí sestavenou z mozaiky skutečných, historicky doložených příběhů. (Česká televize)
(více)Recenze (458)
"Výkon" obtloustlého koncentráčníka Mádla, Postsynchrony použité již ve stovkách filmů a jejich zdejší použití je odporné až ke směšnosti, Arnošt Lustig by se k smrti uzvracel. Takto znetvořit povídku jednoho z mých nejoblíbenějších spisovatelů je trestný čin! ()
Ten film je úžasný. O této době toho vím víc než vy všichni. Berte to jako film. Nejde o dokument. Jasně, že to v Birkenau nevypadalo takto, ale na realitu lágru by se přece vůbec nedalo dívat. Mladším divákům to dá strašně moc. ()
Toto téma mě vždy zajímalo a zajímat bude. Film byl po stránce výpravy (zejména díky animacím a dalším počítačovým efektům) proveden opravdu špičkově. V samotné Březince jsem několikrát byl a můžu říct, že takto dokonale to zatím nikdo v žádném filmu nevykreslil. Ani Spielberg v seznamu, ale je třeba říct že měl značně omezené možnosti s technikou počátku 90 let. Příběh je to také zajímavý, Lustiga mám rád, ale nemyslím si, že film vystihnul všechno jak měl. Že český dabing českých herců vypadá hodně divně je jasný, ale vzhledem k tomu, že film měl oslovit hlavně mimočeský trh, tak se to dá pochopit, ale šel udělat určitě líp. Zní to ohromně uměle, jsou potlačeny další zvuky, prostě tohle šlo, vzhledem k naší dabingové proslulosti z dob minulých, sakra udělat líp. Jirka Mádl mi vůbec nevadil, naopak ukázal, že umí zahrát i tyto role. Nevím proč, nějak mi tam nesedla postava Ondry Vetchého, kterého jinak považuji za jednoho z top herců. Stejně jako Andrej Hryc, který svou postavou s bříškem do KT Auschwitzu moc nezapadl, i když nebyl "řadový" Žid, ale jejich kápo. Vím že se tam v té době děli strašné věci a že je potřeba to lidem stále zvěstovat, aby si z toho vzali ponaučení, ale těch scén, kdy se vězni střílí z metru do hlavy a vystříkne gejzír krve už je tam fakt zbytečně moc. Suma sumárum, tři hvězdy jsou tak akorát - hlavně ale kvůli Arnoštovi a jeho silnému příběhu. ()
Historii mám dosti rád, druhou světovou válku moc ne, já určitě nezpochybňuji válečné zločiny nacistů a nejradši bych všechy nácky zastřelil, ale musíme se podívat na tenhle velmi pěkný film. Výhrady Hned na začátku je nám řečeno, že když někdo má vztah s jinou ženou v táboře, je hned mrtvý. Já kdybych byl vězeň tak bych tohle nikdy něudělal, tedy jde vidět celkem dost velká kuráž Viliho, který pracuje v Kanadě. Myslím si, že chod tábora je celkem dobře udělán, sice mám nějaké výhrady (např. latrýny), ale to jsou jen malé. u hvězdičku jsem musel dát dolů kvůli samotné zápletce, lásce v Osvětimi a to nejhlavnější, svatba sourozenců na konci (pokud jsem konec dobře pochopil). Nechci urážet Arnošta Lustiga, nidy jsem jeho knihy nečetl, ale ta zápletka je prostě divná. Shrnutí Příběh: nerálný, ale v poho Lokace: dost přesná, ale myslím, že Vili byl hozen do tzv. "vězení", to se ale nacházelo na I., ne v Březince, tak nevim tedy. Poslední věty: Film je pěkný, rychle utíká, pěkně udělaná lokace, nereálná zápletka. /80%/ ()
Nádherná atmosféra šedé barvy a špíny v kontrastu osvobození a přepychu. Film nás dostává do Osvětimi a mi můžeme sledovat osud Mádla a Thioly, kteří mají jediný úkol přežít. Ve filmu se objevuje spousta bizarních situací, ale i dojemných momentů. Přestože film může působit lehce jako kýč, realita hnusu, který Německo způsobilo židů se nebude nikdy dát dostatečně vykreslit. PS:pusťte si film v originále (v angličtině) ta čeština se nedá poslouchat ()
Skvělý námět zmrvený podprůměrným scénářem i režií. Nemám chuť se dívat znovu. ()
Další vynikající počin pana Mádla, kterého tímto srdečně zdravím, dostal tohoto herce na seznam mých stálic, jejichž tvorbu stojí za to sledovat. Problematika koncentračního tábora je zde předvedena v plné šíři, přestože se v mnoha příkladech z časových důvodů uchyluje pouze k náznakům. Tak nebo tak je tam opravdu všechno. Potěšila mě například zmínka o zvlášť nelidském zacházení s ruskými zajatci. Takto komplexních filmů zkrátka není mnoho a jsem přesvědčen, že by na něj měli učitelé v rámci občanské výchovy vodit školní děti a v následující diskusi dovysvětlit vše, co nebylo řečeno plnými ústy. Jen tak se dá asi zabránit tomu, aby se tato hrůza někdy opakovala. ()
Už jen za pokus o zobrazení hrůz Osvětimi a holokaustu všeobecně je třeba ocenit plným počtem. Co mi na filmu vadilo? Obsazení Jirkou Mádlem, byť hrál výborně. Také Ondřej Vetchý mi v roli neseděl. Andrej Hric byl paradoxně byl v pohodě. Další problémovou věcí je scénář. Opět do děje byl namontován "průchod" blokem 11 a "legendární" díra pro čtyři stojící. To byl většinou konec cesty. Naznačení bloku 24 bylo naopak překvapením. Do děje se hodilo. Vadí mi, že v těchto filmech je kolikrát nelogická motanice táborů Auschwitz I a Auschwitz II Birkenau.....ale jak jsem psal na začátku, každý pokus o zobrazení pekla na zemi, kde člověk nevěděl zda se dočká dalšího dne, spíše dalších pěti minut, je třeba ohodnotit plným počtem. ()
Reklama