Režie:
Alfred VohrerKamera:
Karl LöbHudba:
Peter ThomasHrají:
Pierre Brice, Rod Cameron, Marie Versini, Todd Armstrong, Harald Leipnitz, Nadia Gray, Walter Wilz, Jörg Marquardt, Rik Battaglia, Viktor de Kowa (více)Obsahy(1)
Apačský náčelník Vinnetou a jeho sestra Nšo-či se za dramatických okolností setkávají se zálesákem Jasonem Waadem, jemuž se na Divokém západě pro jeho střelecké mistrovství přezdívá Old Firehand. Společnými silami musejí bránit městečko Miramonte poblíž mexických hranic, které se svými bandity obléhá zlotřilý rabiát Silers, neboť v místním vězení sedí jeho bratr. Mezitím Old Firehand zjišťuje, že ve městě žije jeho dávná láska Michele a jejich společný syn, a jeho kumpán Tom se vášnivě zamiluje do Nšo-či... Snímek vznikal v druhé polovině šedesátých let, kdy už němečtí filmaři zevrubně vytěžili podstatnou část autorovy bibliografie. Producent Horst Wendlandt proto sáhl po postavě Old Firehanda, jenž se ve stejnojmenné povídce objevil již v roce 1875, kde Vinnetou vystupuje ještě teprve jako vedlejší postava. May posléze vyprávění přepracoval a začlenil do knihy Vinnetou II z roku 1893. Ještě více než ostatní filmové mayovky se tento snímek literární předlohou inspiruje velmi volně. Dokonce údajně vznikl přepsáním jiného scénáře, do něhož byly uměle vsazeny postavy Old Firehanda, Vinnetoua a Nšo-či. Právě kvůli návratu herečky Marie Versiniové v roli sestry legendárního apačského náčelníka bývá dnes tento film v rámci vnitřní chronologie vinnetouovek řazen jako první, ačkoli datem premiéry je z klasické série vzniklé v šedesátých letech v pořadí předposlední. Vinnetou a Old Firehand se měl stát obrodou pro vyčerpanou sérii filmů s postavami z knih Karla Maye, ale u publika nezabodoval. Na vině bylo částečně také divácké odmítnutí návratu herců, kteří v předchozích adaptacích ztvárnili příliš výrazné role: vedle Versiniové především obsazení Rika Battaglii, jehož měli fanoušci série ještě příliš čerstvě usazeného v paměti coby hlavního padoucha ze srdceryvného Vinnetou – Poslední výstřel. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (130)
Není to tak špatný film s Vinnetouem, jak se uvádí. Je hodně westernový, stylové mexické prostředí s místními bandity. Zajímavá je scéna s knězem, který jim vychází vstříc s křížem...Asi nejslabší jsou tu pasáže se zamilovanou Nšo-či, která se tu chová tak nějak nedůstojně, jako tuctová holka. Svižná hudba Petera Thomase je pro milovníky Böttcherových hudebních doprovodů nezvyklá, ale není špatná. V „Apanači“ hráli Pierre i Lex, a přesto je to – proti tomuhle – propadák... ()
Tak toto je definitivně nejhorší Mayovka, jakou jsem kdy viděla. Vinnetou se objeví téměř jenom v názvu filmu, a celé je to jinak o nevýrazném, bezcharakterním, a všeho všudy nesympatickém Firehandovi. Logika je v tahu, spolu s ní I jakékoli napětí, originalita, nebo atmosféra klasických Mayovek. “Humor” je zde vyloženě trapný, stavěný buďto na posmívání se ženám, nebo směšným zbabělcům pacifistům. Je mi z toho nanic. Celá ta morálka je úplně uhnutá, příběh je přiblblý, postavy nesympatické, no, celkově to stojí za pendrek! ()
Veľmi vtipná Mayovka. Tvorcovia si zas z predlohy urobili trhací kalendár a s postavami vyvádzajú psie kusy, je tu dokonca aj Nšo-či a má viac priestoru ako Winnetou. Ten je tu v podstate z povinnosti, lebo bez neho by o tento film nikto ani nezakopol, no ponúkne aspoň dve sebaparodizujúce wtf scénky. Titulného Old Firehanda tu už viacerí trefne prirovnávali k Brežnevovi, ale úprimne povedané na základe fotiek som čakal že to bude väčšia tragédia. Celý dej je nepodarená vykrádačka Siedmych statočných a tiež sa celá odohráva v jednom mestečku. Nudu a dejovú prázdnotu sa snaží maskovať hromadou prestreliek, pričom útočníci v nich pripomínajú bandu lumíkov. Logických dier je tu viac ako v ementály, no vďaka nim sa aspoň človek vie pobaviť na účet filmu. So zvyškom série je to podľa mňa neporovnateľné - tam je vidieť, že neskoršie filmy robia čoraz horšie to, čo bolo dobré na tých prvých. Toto je náladou a atmosférou úplne inde. 4+/10 ()
Celkem slušný western, kdyby nešlo o film s Vinnetouem, možná bych dal o jednu hvězdu více. Vinnetou je zde opět na vedlejší koleji ( jako v Old Surehandovi ), škoda. Firehand je mi sympatičtější než Surehandova postava, ale přesto jde o slabší mayovku. Byť některé bojové scény jsou napínavé a hudba je vynikající. Za povšimnutí stojí postava, kterou hraje Rik Battaglia, ve všech ostatních mayovkách hrál vždy padouchy, zde je za klaďase. Tvůrci si zřejmě mysleli, že upadající sérii oživí vzkříšením mrtvé Nšo - či. Nepovedlo se a mayovky pomalu, ale jistě spěly ke svému konci. ()
Mayovkám jen chybělo,aby si jich všimli američtí producenti a to se bohužel stalo.Nechápu,jak tohle někdo mohl pojmenovat"Old Firehand",když s onou knihou to nemá nic společného a hlavní hrdina vypadá ale úplně jinak.Navíc tam samozřejmě vystupuje Old Shatterhand,což tady ne,protože Lex Barker měl smlouvu už na jinou Mayovku.Nšo-či nám tu vstane z mrtvých a z chronologíí a příběhem si nikdo hlavu neláme.Takže jediné na co se dá koukat,je krajina,Brice a pár dobrých přestřelek.K tomu tradičně dobrá hudba a to je vše.Německý western s americkými prvky se nezdařil a je dobře,že už toho moc natočeno nebylo a zbytek Mayova díla nebyl zprasen.Za hudbu a Pierra dávám 30% a říkám,to stačilo. ()
Galerie (19)
Zajímavosti (21)
- Film se natáčel ve stejném lomu, jako Vinnetou - Rudý gentleman (1964). (Filcooper)
- V socialistické Jugoslávii byl brán velký ohled na status hvězdy, což se odráželo například ve výši diet, které herci obdrželi. Nejvíce dostával Rod Cameron (Old Firehand) – 500 dinárů. Pierre Brice (Vinnetou) obdržel 350 dinárů na den, rovněž tak Marie Versini (Nšo-či), Todd Armstrong (Tom), Viktor de Kowa (Robert Ravenhurst) a Nadia Gray (Michèle Mercier). Ostatní členové štábu museli vyjít s 80 dináry na den. (hippyman)
- Producent Horst Wendlandt odmítl scénář od Freda Dengera a dua Johanny Sibelius a Eberharda Keindorffa a nakonec odkoupil práva na scénář podle románu „Thunder at the Border“ („Hřmění na hranicích“), jehož autory byli David De Reszke a C.B. Taylor, kteří paradoxně o Karlu Mayovi nikdy neslyšeli. Odkoupený scénář nakonec upravil Harald G. Petersson. (hippyman)
Reklama