Režie:
Uli EdelScénář:
Gavin ScottKamera:
Vilmos ZsigmondHudba:
Lee HoldridgeHrají:
Anjelica Huston, Julianna Margulies, Joan Allen, Samantha Mathis, Caroline Goodall, Edward Atterton, Michael Vartan, Michael Byrne, Mark Lewis Jones (více)Obsahy(1)
Příběh krále Artuše z Camelotu má mnoho podob a tento příběh je jednou z nich. Vše začalo uprostřed divoké války, kdy do země rozdělené svárem stoupenců bohyně Avalonu a přívrženců křesťanství vtrhli sasští barbaři a bez milosti zabíjeli jedny i druhé. Bylo nutno najít silného vladaře, kterého by uznali jak stoupenci Avalonu, tak stoupenci Krista, krále, který by dokázal sjednotit zemi dřív, než ji ovládnou barbaři. To je důvod, proč se spojí Vivian, nejvyšší kněžka pohanské bohyně vládnoucí odnepaměti ostrovu, s kouzelníkem Merlinem a obrátí se na Igraine, vévodkyni z Cornwallu, která, jak bylo zjeveno, se má stát matkou vyvoleného krále. Jeho otcem však nemá být její manžel Gorlois, ale muž se znamením draka, rytíř Uther, kterého jí Gorlois představí na zasedání rady a ten se také nakonec opravdu s pomocí intrik a kouzel stane otcem malého Artuše. Chlapec se i se svou starší nevlastní sestrou Morginou stane nejdůležitější postavou ve hře Vivian a Merlina. Ještě jako děti jsou odvedeni od rodičů a zatímco Vivian vychovává Morgiane jako svou nástupkyni, Merlin připravuje Artuše pro roli budoucího krále. Když je Morgiana o několik let později přijata mezi kněžky Bohyně, seznámí se se synem nejvyšší kněžky, rytířem Lancelotem, jenž přijel matku požádat o pomoc v boji proti Sasům, kteří opět vtrhli na ostrov, a později také s Guinever, dcerou krále Loedegranse, která byla předurčena stát se Artušovou ženou. Po Utherově smrti se Artuš stane králem, když přísahá věrnost bohyni Avalonu a získá nejen podporu bohyně, ale i magický meč Excalibur, s jehož pomocí rozhodujícím způsobem zasáhne do bitvy proti Sasům a zvrátí její výsledek na stranu Britů. Při korunovaci slíbí věrnost Avalonu i Bohu a vezme si za ženu křesťanskou princeznu Guinever. Lid je nadšen a zdá se, že nastává nová éra. Do té však osudově zasáhne lidská zloba, když žárlivá Morgausa použije kouzla a prokleje Guinever, láska, když se do sebe zamilují Lancelot a Guinever a také intriky mocné Vivien. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (94)
Kniha Mlhy Avalonu od Marion Zimmer Bradley patří mezi mé vůbec nejoblíbenější knihy, a to zejména díky ženskému pohledu, feministickému pojetí, zobrazení pohanských zvyků, absenci jakýchkoli bojů a vykreslení myšlenek a pocitů ženských postav tak, že jsem jejich jednání byla schopna pochopit. Navíc se zde neobjevuje typické rozdělení postav na ty „zlé“ a „hodné“. Ve filmu se mi toho bohužel nedostalo. Ve filmu je celý ten příběh zmatený, nedokáži se ztotožnit s žádnou postavou (dokonce byly mnohdy zobrazeny jinak než v knize a ani obsazení se mi nelíbí) a přijde mi, že zde dali nevýznamné scény a ty, které mne zaujaly v knize, vypustili. Nicméně film se mi nelíbí asi z toho důvodu, že jsem si dříve přečetla knihu a očekávala jsem něco zcela jiného. ()
Na televizi jde o vcelku zajímavý počin, se zajímavou atmosférou a skvělou hudbou Lee Holdridge. Co se týče zpracování legendy o Artušovi, tak se tady przní, co se dá. Půlka věcí je změněná, slovo dostává paní z jezera (která ovšem nemá na starost Excalibur, ten patří Bohyni) a vůbec ženské postavy (Guinever je pěkná potvora, naopak Morgiana neudělá v podstatě jedinou podlou nebo nepochopitelnou věc atd.). Takže nutnou věcí ke sledování je buď neznat legendu vůbec, nebo počítat s tím, že je prostě spousta věcí jinak. Sám o sobě není scénář špatný, navíc herečky jsou víc než dobré, ale nějak tomu prostě chybí o něco lepší režie, aby příběh podpořila a vyzdvihla. Takhle jen poctivých televizních 60%. ()
Netradičně odvykládaný legendární příběh, ze kterého jsou trochu cítit finančně omezené realizační možnosti tvůrců. Příběh svou délkou zavání nudou a bohužel bere jakoby sám sebe příliš vážně, což je nejvíc patrné na někdy k uzoufání fádních dialozích. Co si ovšem zaslouží velikou pochvalu, je vynikající hudba... ()
Dvojdielny televízny film podáva artušovskú povesť tentoraz z ženského uhla pohľadu. Príbeh totiž rozpráva Morgana, sestra kráľa Artuša. Pomaly rozvíjaný dej je ťažko porovnať s ostatnými spracovaniami zvestovania o Svätom Grále, pretože každé je úplne iné. Je menej krvavý a temný ako Excalibur, menej magický ako Merlin a komplexnejší ako Prvý rytier. Chýba však podobne ako v ostatných spracovaniach to najdôležitejšie: duchovné posolstvo Grálu. Tvorcovia sa viac zamerali na romantiku, ľsti a intrigy lásky. Nechýbajú ani bojové scény a čary. Snímka je podkreslená magickou hudbou Kanaďanky Loreeny McKennitt. Pre našinca je zaujímavým zistenie, že v záverečných titulkoch si môžeme prečítať mnoho českých mien, pretože film sa natáčal v ČR. ()
Zdá se, že "umělci" cítí potřebu se stále dokola předhánět, kdo zpracuje artušovskou legendu nejvíc temně, naturalisticky a tak nějak nemorálně. Edel navíc kdoví proč cítí úctu ke knížce Zimmer-Bradleyové (jako když z neznámého důvodu nechá Morganu vdát, což vyšumí během pár minut do prázdna). Celkově lepší než Král Artuš a horší než Merlin (1998) nebo Excalibur. Za chvíli začnu nesnášet Artuše i s celou jeho rodinou. ()
Galerie (19)
Photo © Constantin Film
![Mlhy Avalonu - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/856/159856258_bc3912.jpg)
Reklama