Režie:
Nicholas RayScénář:
Philip YordanHudba:
Miklós RózsaHrají:
Jeffrey Hunter, Hurd Hatfield, Ron Randell, Viveca Lindfors, Rita Gam, Harry Guardino, Rip Torn, Royal Dano, Robert Ryan, Guy Rolfe, Antonio Mayans (více)Obsahy(2)
Výpravný snímek ze série biblických velkofilmů 50. a 60. let je prvním životopisem Krista, natočeným ve zvukové éře. Producent Samuel Bronston v rozhovorech popíral, že by se pokoušel natočit remake stejnojmenného němého snímku (1927), který režíroval mistr spektakulárních podívaných Cecil B. DeMille, a zdůrazňoval moderní přístup k Bibli. Král králů je ovšem typickým, didaktickým produktem Bronstonova "kina pro všechny", kterým se snažil čelit rostoucímu vlivu televize. Místo původně určeného Johna Farrowa (otec herečky Mii Farrowové) se režie nakonec ujal Nicholas Ray, který působivě spojil "komorní" rovinu příběhu Ježíše Krista s výpravnou velkolepostí masových scén (jedné z nejpůsobivějších sekvencí filmu, kázání na hoře, se zúčastnilo 7 000 statistů). Pro hlavní úlohu byl vybrán poměrně málo známý Jeffrey Hunter, kterému producent během natáčení zakázal poskytovat rozhovory tisku, aby byl zachován jistý nádech zbožné úcty, s níž tvůrci přistupovali ke ztvárnění Krista. Natáčení probíhalo ve španělských exteriérech a v Bronstonových studiích u Madridu. Bronstonovo filmové impérium, které dovedně využívalo zmrazených amerických financí, přízně Francova režimu a koprodukčních smluv s hollywoodskými studii, se finančně zhroutilo v polovině 60. let po kolosálním neúspěchu Pádu říše římské. (Česká televize)
(více)Recenze (36)
Zprvu bych k tomuto výpravnému biblickému velkofilmu chtěl říct že se vlastně jednalo o stejnojmenný remake a to filmu z roku 1927 od režiséra Cecila B. De Milla, režiséra převážně biblických-nebo takhle vyloženě historických snímků viz. např. ještě Kleopatra nebo jeden z posledních jeho filmů Desatero přikázání 1956. No jestli se zrovna jednalo úplně o toho nejlepšího Ježíše Krista to bych zrovna netvrdil-ale o jednoho z nejlépe zpracovaných-historicky věrohodných a zaměřených vůbec na poslední roky Kristova života zajisté. U mě však zatím vítězí Zeffirelliho seriál nebo snímek Greatest Story Ever Told, The. Film jsem viděl bohužel jen v dabingu a tady nutno říci že v nějakém novém a pro mě bohužel nevyhovujícím..Nic proti pánům jako jsou Zahálka, Rychlý, Čech, nebo paní Kolářové ( to jen z těch hlavních), ale nějak mě tady v tomto filmu jejich hlasy neseděly. Jiné menší role dabované třeba paní Zavadskou, Jiřím Štěpničkou, Petrem Štěpánkem, Jiřím Bruderem, Stanislavem Fišerem, či paní Steinmasslovovou byly už o poznání lepší. A to už vůbec nemluvím o těch všech hlasech jen epizodních. Vůbec některé mluvené dialogy (zde určitě hodně špatně napsané) byly kolikrát velmi směšné, a vůbec mi nepřipadaly z doby před takřka dvěma tisící lety. To mě tak trochu kazilo celkový dojem, s jinak velice slušného a poctivě natočeného biblického eposu. Grandiózní davové scény-Kristovo kázání na hoře, Zmrtvýchvstání nebo Nanebevstoupení, některé trikové efekty a jiné sekvence třeba ty bojové, tady bych vyzdvihl tu bitvu v těch horách, a nebo tu ke konci snímku perfektně římsky organizovanou k potlačení Barabáša povstání tuším že v Judei..? TsunamiX má bohužel pravdu-chtělo to bejval nějakou větší hollywoodskou hvězdu která by na sebe upoutala veškerou pozornost-nikdo z herců zde vyloženě nevybočoval a nikdo nebyl bohužel ani nadprůměr. Koho bych ale přeci jenom trochu vynesl tak to byl právě ten bojovník Barabáš nebo Jan Křtitel-později ve filmu sťat na přání rozmazlené Salome. Málo známý mladý herec Jeffrey Hunter, vytvořil dobrého Krista avšak chybělo mu právě to trochu větší charisma. Pilát Ponský, Herodes a Herodias o těch se radši zmiňovat nebudu:-)) Nakonec bych z tohoto filmu přeci jenom ještě pár věcí vyzdvihl..Samotné natáčení probíhalo ve španělských exteriérech a v Bronstonových studiích u Madridu, a působilo na mě dojmem opravdu velmi věrohodným a realistickým. Ty odvyprávěné pasáže jedním hlasem-tu byly také namístě a špatné vůbec nebyly. Kostýmy, nádherná taková kolovrátková hudba hodně dojemná skoro víc než samotný příběh, výprava-to všechno jsou světle stránky z tohoto jinak velice bohužel průměrného filmu z oné doby (které mám rovněž moc rád). Vůbec se vlastně jednalo o první výpravný snímek ze série biblických velkofilmů 50. a 60. let a prvním životopisem Krista natočeným ve zvukové éře. Doporučuji rovněž každému ke shlédnutí, ale pak ať si už každý udělá jen ten svůj správný úsudek. ()
Opravdový historický velkofilm zpracovávající nejznámější příběh na světě. Nejsem znalcem Nového zákona, avšak něco (věřím, že ne málo) z něj vím a proto si troufám tvrdit, že detailně a dosti věrně nám tento počin předkládá Kristův život od narození po nanebevzetí. Velkolepé scény, dobře zvolené prostředí i krásná hudba utváří kompaktní dojem, jenž si rozhodně zaslouží plný počet hvězdiček. Pár výtek sice mám, ale klady převažují. Co přesně mi vadilo? Nejvíce asi soud s Ježíšem. Uvádět pojmy jako "můj klient", "právník obžalovaného" či protokolování, to mi pocitově dosti kazilo dosud skvělý dojem. ()
Nejprovařenější příběh na světe podaný tím nejsrozumitelnějším a nejpatetičtějším způsobem s minimální špetkou režisérské invence. Nicholas Ray výtečně zvládá sekvence, které mají demonstrovat velikost či rozmáchlost scény a notně mu v tom pomáhá výtečná výprava a skvělá architektura, jinak ovšem tempo až nepříjemně habruje. Příjemným překvapením je téměř absolutní absence „papírových“ dekorací, které známe například z Desatera přikázání či trapných miniatur z Ben Hura. Bojové scény si zaslouží pochvalu z hlediska organizace, ovšem souboje individuální jsou podané o něco hůře a v mnoha případech bych je do filmu vůbec nepustil (viditelné píchnutí mečem mimo tělo, držení se kopí). Tak trochu mi v celém snímku chybí větší hollywoodská hvězda, která by na sebe dokázala strhnout pozornost a svým charismatem zastřešila slabší a nudnější pasáže vyprávění, kterých je bohužel celá řada, kupříkladu souzení Krista je až neuvěřitelně trapné, stejně jako některé veliké pózy a špatně napsané dialogy. Herecké osazenstvo je hlavním kamenem úrazu a můžu s klidným srdcem říci, že takhle trapného Ježíše, Marii a Josefa jsem snad ještě nikde neviděl. To i svědkové Jehovovi stojící každé ráno na autobusovém nádraží dokážou strhnout více. Vznešená biblická nuda a ač mám kostýmní velkofilmy z tohoto období poměrně rád, musím se přiznat, že vydržet u snímku až do konce, vyžaduje velkou dávku trpělivosti. A Orsona Wellese ve filmu nehledejte, můžete jej maximálně slyšet.... ()
║Rozpočet $5,037,000║Tržby USA $14,483,352║Tržby Celosvetovo $25,000,000▐ v rámci nejakých tých vedľajších udalostí ako napríklad vedľajšia vetva okolo Barabáša to je dobrý nápad ale ako filmový celok je to rozvláčne, lebo na začiatok to je dosť skratkovité a veľkými skokmi sa dostaneme k plynulejšiemu deju až od 32 rokov Krista, kde sú ponúknuté udalosti ktoré až tak neberú, tých zopár zázrakov a uzdravení fajn ale ináč to nemá čim zaujať, nemá to až takú iskru a veľkoleposť ako by si zaslúžilo aj keď snaha sa nedá uprieť ale nie je to úplne ono /55%/ ()
Film nerobí novším filmovým spracovaniam (vrátane filmu z roku 1969 s von Sydowom) žiadnu hanbu, práve naopak. Poctivé, velkolepé spracovanie a s atmosférou, ktoré sa v pamäti udržia dlho. Jeffrey Hunter, ktorý si neskôr zahral v pilotnom dieli kapitána v kultovom seriáli Star Trek: TOS, sa zhostil svojej úlohy veľmi dobre. Pritom ostatné herecké ztvárnenia sú rovnako kvalitné. Kostýmom ani kulisám nie je čo vytknúť, aj keď 50 rokov je už cítiť. Čo sa týka obrieho pátosu, vyplývajúceho z témy a podporeného patetickou priam chorálnou hudbou, na ten som bol vzhľadom na rok vzniku pripravený a neprekvapil ma preto. Chápem, že niektorých to ale môže odradiť vo filmovom pôžitku. Potešilo množstvo exteriérových scén. ()
Galerie (24)
Zajímavosti (32)
- Jeffrey Hunter sa mal vďaka make-upu mal čo najviac podobať na skutočného Ježiša, nedali mu však šošovky. To viedlo k veľkej kritike, že Ježiš má jasne modré oči. (Arsenal83)
- Pôvodný názov filmu bol "Son of Man", teda "Syn človeka", ktorý mu dal ešte John Farrow. Scenárista Philip Yordan to označil za hrozný názov a pri prepisovaní scenára film premenoval. (Arsenal83)
- Miklos Rozsa pôvodne nechcel k tomuto filmu robiť hudbu, pretože len nedávno získal Oscara za Ben Hur (1959). Nakoniec si to rozmyslel a získal nomináciu na Zlatý Glóbus za najlepšiu pôvodnú hudbu. (Arsenal83)
Reklama