Režie:
Richard AttenboroughScénář:
John BrileyKamera:
Ronnie TaylorHrají:
Kevin Kline, Denzel Washington, Penelope Wilton, John Thaw, Ian McNeice, Julian Glover, Garrick Hagon, Ian Richardson, James Aubrey, Alec McCowen (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Donald Woods je bílý šéfredaktor jihoafrických liberálních novin. Roku 1975 se seznámí se Stevem Bikoem, černošským bojovníkem proti apertheidu. Mezi oběma muži se postupně vytváří přátelský vztah, jenže V srpnu roku 1977 je Biko zatčen a pár dnů na to mrtev. Woods začne pátrat po příčinách a vinících jeho smrti, brzy se však sám stává nepohodlnou osobou pro vládnoucí systém, což v daných podmínkách znamená téměř jistou smrt. (Řitka video)
(více)Videa (1)
Recenze (35)
Působivý příběh s řadou mimořádně silných myšlenek o volání po svobodě a rovnosti mezi lidmi černé a bílé pleti. Denzel Washington je tradičně vynikající v roli odvážného, inteligentního a bojovnického Stevea Bikoa, takže když jeho prostor ve filmu asi po hodině, hodině a půl skončí, říkal jsem si, že už to bude nuda, vzhledem k času, co ještě zbýval, ale mýlil jsem se. Snímek se stal správně napínavým a přestože se jeho konec dá vytušit, zanechává v divákovi jistý strach o osud hlavních postav. Volání svobody je drsné a vzhledem k tomu, že je založené na skutečném příběhu, tak o to mrazivější. Druhá polovina filmu mě utvrdila v plném hodnocení. Na závěr komentáře si dovolím parafrázovat jednu z dobrých myšlenek Stevea Bikoa, na níž si právě vzpomínám. "Sami se nazýváte černými. Jste spíše hnědí než černí." - "A proč vy se nazýváte bílými, když jste spíše růžoví?" ()
Richard Attenborough trafil opäť do čierneho. Silný príbeh v dvoch dejových rovinách, ktorý zachytáva smutný obraz doby, ktorý pretrvával aj počas natáčania filmu (aparteid v JAR skončil až v roku 1990). Nie zo všetkými preslovmi a "múdrami" revolucionára Biko súhlasím, ale apartheidovský režim bol založený na rasovej neznášanlivosti, na násilí a brutalite a to je jednoducho za akoukoľvek hranicou. Ťažko povedať, ktorá dejová línia je lepšia, či tá sledujúca prácu novinára a "prácu" polície vedenou z najvyšších miest, alebo potom tá úteková, ktorej nechýba napätie a kus dojemnej ľudskosti. Film tiež obsahuje niekoľko skvelých scén, ktoré sa na čas vryjú do pamäte (napr. Biko v márnici či policajná streľba v černošskom gette). Kline nesklamal a predovšetkým v útekovej línii príbehu bol skvelý. A Washington ukázal svoju charizmu už v mladom veku. ()
Pohled do historie Jihoafrické republiky. Scény s Denzelem Washingtonem mají svoje kouzlo, ale jinak se film děsně vleče a nudí. Nejhorší na všem mi přijde práce Attenbérougha, který tak nelogicky a pro mě chaoticky střídá scény. Příběh zajímavý, ale v tom příšerně natahovaném konci se vytratí skoro všechna jeho síla. ()
Donald Woods (Kevin Kline) má to štěstí, že se narodil jako bílý muž. Zvlášť když žije v Jižní Africe - takhle si v poklidu žije se svojí rodinou, šéfredaktoruje si novinám a vůbec je docela v pohodě. To Steve Biko (Denzel Washington) takové štěstí neměl - je vládnoucím režimem pronásledován, a to hlavně proto, že odmítá sklonit hlavu, a vyžaduje, aby černí měli v zemi stejná práva jako běloši. Svým optimismem se mu podaří nakazit i Donalda Woodse, a mezi oběma muži se vyvine přátelský vztah - který trvá bohužel jen krátce - Steve Biko je zatčen a ve vězení umírá (znáte to, uklouzl v koupelně). Woods chce napsat Bikův životopis, ale tím na sebe přivolává hrozbu vězení, a tak musí i se svojí rodinou ze země uprchnout...Na film je potřeba nahlížet několika způsoby. 1) Jelikož jde o drama dle reálných skutečností, tak se člověkovi chvilkama až zvedá žaludek. 2) Film jako takový není špatný, ale hlavně první půl hodina je hodně roztahaná, a vcelku o ničem. Ono je sice hezké, že se podíváme do Bikova soukromí, ale pro děj filmu je jeho život (a smrt) trochu podřadná - vše se točí kolem Donalda Woodse. A jeho útěk ze země je dokonalý. Zásluhu na tom má hlavně představitel Donalda Woodse, Kevin Kline (až je s podivem, že na Oskara byl nominován Denzel Washington)... ()
„Všechny události ve filmu se skutečně odehrály...“ Oživlá učebnice dějepisu, pravda, ale nejen v dobrém. Richard Attenborough rozvinul do šíře svou posedlost epizodami ze života výjimečných osobností. O Bikovi jsem měl povědomí jen z provařené písně Petera Gabriela a k filmu jsem se odhodlával dlouho – na 157 minut si člověk musí vzít bezmála volno z práce. S ohledem právě na stopáž je s podivem, že celkem didaktické téma, přestože silnými emocionálními podněty neplýtvá, ani chvíli nenudí – proti tomu Attenborough nasadil hruštičky ve formě akcentování takových divácky vděčných událostí z jihoafrického repertoáru, jako útěky, zátahy, střelba do dětí (což se osvědčilo už v Gándhím) a vězeňské mordy. I tak má jeden dojem, že se toho krze tuto zábavnou formu celkem dost dozví. Tedy asi – srovnávací analýzu s jinými prameny jsem neuskutečňoval, ale nevadilo by mi, kdyby byl portrét dvou jihoafrických mesiášů načrtnut přece jen trochu méně idealisticky (a nutně tedy zjednodušeně). Dokumentární hodnotu bohatě kompenzuje katarzní účinek z roztrpčení nad vší tou nespravedlností – kořeníčko, které každý humanista potřebuje, ha ha ha ha ha. Forma, herecké výkony a další složky filmového řemesla nikdy neklesnou pod diskutabilně kladné hodnocení „dokonale profesionální“, což věru není málo. Jste-li odpočatí, ochotni přehlížet poněkud jednostranné pojetí a vydat se na předlouhou cestu (JAR → Lesotho → Botswana → Londýn...), nelze ani po drahných letech nedoporučit. ()
Galerie (45)
Zajímavosti (3)
- Film je často rozdělován do dvou 80 minutových částí, kvůli přestávkám v kinech nebo vysílání v TV odděleně. (D3VIL)
- Řada lidí, kteří se v seriálu objeví, jsou emigranti z jižní Afriky (D3VIL)
- Richard Attenborough se rozhodl obsadit Denzela Washingtona poté, co jej viděl v epizodě seriálu St. Elsewhere. (D3VIL)
Reklama